49 



Az emesztes mindig a gyomorban torteuik s a felszi- 

 Vilst a gyomornak egesz falazata vegezheti. Weismann- 

 nak a Leptodara hijalindn vegzett vizsgillatai szerint a 

 gyomor falazatiit b^lelo sejtek maguk villasztjiik el a gyo- 

 mornedvet s a zsi'r kis rogocskekben szivodik fel a gyo- 

 morsejtekbe, a hol nagyobb cseppekke folyik elobb osz- 

 sze s csak azutiln jut ki a sejtekbol az izomreteg fele. 



Az emesztokesziilek .szerepe a lelekzesnel Weismann 

 A.-nak a Lcptodova hi/alind-n vegzett megfigyelesei es 

 kiserletezesei szerint, viznek a vegbelnyililson es a szilj- 

 nyililson iit valo folytonos felvetelebol es kitiritesebol till. 

 Mindket nyiMs ugyanis, a vegbel meg a garat, izmaik- 

 nak osszehiizodilsa kovetkezteben szivattyuszeruleg mii- 

 kodik s a gyomor iiressege alkalmilval a vegbel nyilii- 

 siln beszivattyuzott vfz a szAj nyiliisiin hatol ki, a gyo- 

 mor telitettsege alkiilmilval pedig a nagy iiram megsza- 

 kad s ilyenkor mindket nyiMs miut ki- es beszivattyuzo 

 kesziilek szerepel. 



A korslbbi buvilrok koziil milr LerEboullet tett 

 ilyenfele megfigyelest a T>aphnia-ia,iokn&\, kesobb pedig 

 Leydig sziimos Cladoceriluill. Legujabbiiu azouban Claus 

 C. a Branchipusoki-6I szolo dolgozatilbau ketsegbe vonja 

 a belcsatorna ilyszerii miikodeset. (Untersuchungen iiber 

 die Orgauisatiou imd Entwickelung von Branchipus und 

 Artemiie. Arbeiten aus dem Zool. Institut zu Wien. Bd. 

 VIL, H. III. piig. .331.) 



10. Kivalasztoszervek. 



Ismereteiuk jelen illhlsiiu a CladocerdknAI csak keves 

 oly szervet ismeriiuk, a melyet a kivillasztoszervek cso- 

 portjaba lehetue es lehet sorolnunk ; igy nevezeteseu is- 

 meriiuk nydlmirigyekct , mdjszcrii fiiggelekcket es nydllia- 

 mirigyeket, de miut emlitettem volt, igeu valoszinii, 

 hogy e csopoi'tba tartoznak az iigyuevezett hejmirigyek 

 8 taMu meg a bormirigyek, melyek kiilouoseu a Simo- 

 cephalusok-nA\ vanuak jol kifejlodve. 



A nydlmirigyekct Schoedlee eszlelte az Acanthoelheris 

 currirostris-niil, de hatili'ozottau nem uyilatkozott azok- 

 uak termeszete felol. Megtaliilta e kepletoket azoubau 

 meg az Eurycercus lameUatus-nA\ is, de a Daphnidae 

 csalildrol azok hiiiuyziisilt iillitja. Utilua Leydig is meg- 

 taliilta a mu-igyeket s uemcsak uehiiny, hanem a l'o- 

 lyphemus pedindus kivetelevel az altala vizsgsllt osszes 

 CladocerAkniil, kimutatta azoknak jelenletet, es hatd- 

 rozottau kimondja rolok, hogy uem egyebek nyiil- 

 mirigyeknel. Miut az eddigi vizsgiilatok bizonyitjilk, a 

 nyillmirigyek a Cladocerdkndl illtaliinosau elofordiilo szer- 

 vek s csupilu a Leptodora hyalind-n&\ hiiiuyzauak. 



A nyillmirigyek egysejtiiek es a felso ajakbau fekiisz- 

 nek, leggyaki-abbau tojiisdad alakuak, ritkiibban gom- 

 bolyiidedek ; szdmuk a fajok szerint vd,ltoz6. Tartalmuk 

 fiuomau szemecskezett, sziirkes sziuii protoplasma, belse- 



I jeben egy nagy, viliigos maggal. A sejtek feluleten igeu 

 fiuom biu'ok van, a mely aztiln vekouy foualkilk liltal a 

 felso ajak falazatilhoz van fiiggesztve. 



A miijszerii filggelekeket milr a konlbbi buviirok is is- 

 mertek, igy nevezeteseu Schaeffer ijontos rajzilt es leiriisiit 

 kozli az dltala vizsgiilt Daphnia Schaefferi miljszerii fiig- 

 gelekeinek. E Bzervek azouban nem valamenuyi Clado- 

 cerilnill vanuak meg, mert a L^Hcetrfac-csaliidban az 

 Eurycercus-i&iok kivetelevel az osszes tobbi fajokniil 

 hiiinyzanak, nem kiilonben a Lyncodaphniddk-nld, Bos- 

 miniddk-n&\ es a Leptodora hyalind-n&\. 



A mAjszerii fiiggelekek miudeu esetben a gyomor 

 mellso reszerol emelkedo vakbeleket kepezuek, a melyek 

 a kiiloubozo uemeknel es fajoknill kiiloubozci fejlettse- 

 gviek es alakuak. Legegyszeriibbek a Sididae-CHid&d alak- 

 jaiuiil, a melyeknel, miut peldiliil a Sida crystallind-n&\, 

 csupan a gyomor mellso reszenek ket oldali dnzzadiisiit 

 kepezik. A Polyphemus pedicuhos-n&\ miir jol elkiiloniilt, 

 mell- es ferdeu lefele irduyulo, hegyes csucsbau vegztido 

 heugeres fiiggelekek alakjabau lepuek fel. Az Eurycercus 

 lamcUatus-n&\ a miijszerii ftiggelekek fol es kisse ferden 

 mell fele hajlo, duzzadt csucsbau vegzodo heugeres fiig- 

 gelekeket alkotnak. Ehhez ha8ouI6ak a DaphnidM-caal&A 

 fajainak miijszerii fiiggelekei is, de alakjuk a fajok szeriut 

 igen tiig korMtok kozott villtozik ; majd egyeuesek, majd 

 gyengebben fol- es hatrafele hajlottak, majd vegre .S'alak- 

 ban futnak le es vegokkel foliilrol ferd^u ala- es hiitrafele 

 hajlanak. 



Szoveti szerkezet tekintetebeu a miijfiiggelekek tel- 

 jesen azonosok a gyomon-al s igy aunak reszletes ismer- 

 teteset utaldssal a gyomor szerkezetenek tiirgyaMsiira, 

 mellozhetonek tartom. Elettani miikodestik felol biztos 

 adataiuk ugyau uiucseuek, valamiut az sincs meg egesz 

 positive eldontve, hogy csakugyau mdjuak kell-e eme 

 fiiggelekeket tartanuuk ; limde helyzetiikuel es szerkeze- 

 tiikuel fogva bizonyos fokig indokoltuak liitszhatik, ha 

 miljkepleteknek tekiutjiik, minthogy tudvalevoleg a ge- 

 rinczesek miija is a gyomor falazatiiuak vakbelszerii ki- 

 tiiremleseibol fejlodik. 



A gyomor tilrgyalilsiiuiil emlitettem volt, hogy a Lyn- 

 ceidae-csal&i osszes nemeinel es fajaiuill a gyomor es vas- 

 tagbel hatiirvoualiiban egy piiratlan, mell fele iniuyulo 

 vakbelszerii hengeres fiiggelek ered, a mely jellemzoen 

 csupiiu a L(//M't'i(f((e-csaMd alakjaiual van meg. E vakbel- 

 szerii fiiggelekrol miir Leydig tesz emlitest, de elettani 

 feladata felol semmi velemenyt sem nyilvilnit. Hellich 

 iijabbau ama nezetenek adott kifejezest, hogy e fiiggelek 

 valosziuuleg a nydUcamirigy feladatat teljesiti, a mely- 

 nek viiladeka a vastagbel falazatiinak sikamlossd, tetelere 

 szolgal. Hellich e velemenyet magamevil teve, e vakbel- 

 szerii ftiggeleket en is a nydlkamirigy szerepet jatszo 

 szervnek tartom. 



Daday, Cladocera. 



