50 



11. Zsirtest. 



Hogy a Cladocerak testeben zsirtestecskek es illetoleg 

 cseppek elojounek, mar a koriibbi buvarok is eszleltek. 

 Igy liltta e jelonseget Jueine is, de 6 a zsii-cseppeket olaj- 

 cseppoknek tekintette s a pete taplsiloszekenek alkoto- 

 reszei gyanfet irtale. Ugyanily velemenyben volt Schoed- 

 LER is, ellenben masok, es helyesen, a zsircseppet a 

 gyomor emesztesi termekeinek tartottak, mint peldilul 

 Zenkeb is, kinek nezete szerint a kis zsircseppek-addig 

 uszk;Unak szabadon a testben, a mig alkalmas helyeken 

 nagyobb cseppekke egyesiilve megallapodnak. Leydig 

 vizsgalatai szerint a Cladocerdk legnagyobb reszenel a 

 zsiroseppek bizonyos Jielyeken gyiiluek meg, halmozod- 

 nak fel es nevezetesen leggyakrabbau a belcsatoruat ko- 

 riilhalozo kotoszoveti sejtekbeu, ezekuek uyulvauyaiban 

 8 a nyulvanyok kozotti hezagokbau. A zsircsepiJek to- 

 mege Leydig szerint az evszakok es az eletkoriilmenyek 

 szeriut Villtozo. Szinuk sdrgiis, neha voroses. 



A zsirtest legtekintelyesebb azonban a Leptodora 

 hi/iili^id-nii], a melyuel Weismank A. vizsgiilatai szerint 

 ket es illetoleg uegy csomoban van rendeziidve s neve- 

 zeteseu ket hiitalmas, gyeugen csatoruaszeruen hajlott 

 kotegben, a melyek a potrohban fekve, a belcsatorn^t 

 olyformau koritik, hogy koztiik es a belcsatorna kozott 

 hezag marad, a mely a hdt- es hasoldalon kozlekedik a 

 testiii-rel, mivel a ket zsh-testkoteg a hiit- es hasoldalon 

 nem erintkezik. E kotegek egeszen a vastagbelig nyiil- 

 nak le s itt ferden elmetszve, tobb ffnom kotoszoveti ros- 

 tocska iiltal a vastagbelhez es a test koztakarojiluak belso 

 falazatilhoz vaunak rogzitve. A miis ket zsirtest-tomeg a 

 fej hiitso reszebeu fekszik a hasoldalou a garatalatti diicz- 

 piir elott ; foliilrol, vagy alulrol tekintve ezek lemezala- 

 kiiak. Mind a ket es Uletoleg negy zsirtestcsomo koto- 

 szovetbol illl, melybeu a sejtek azouban nagyon elnyom- 

 jiik a kozti iillomiiuyt, annyira, hogy sejtes szerkezetiiek- 

 uek liltszauak. Ez eset kiilonosen a zsii-testtomeg hiitso 

 reszeben gyakori, mert mellso reszeben a sejtek miir til- 

 volabb fekszenek egyiuiistol s koztiik a kotoiillomiiny 

 eroteljesebben fejlodve, nehol hillozatot alkot. A zsir- 

 csepxieknek a kotoszoveti sejtekbe jutiisilt illetoleg Weis- 

 MANN A. vizsgdlatai azt bizouyitjiik, hogy azok nem jut- 

 uak egyenes uton a gyomorbol a kotoszoveti sejtekbe, 

 hauem a veriiram liltal tova ragadva, kisebb-uagyobb litat 

 irnak s csak azutiiu jutnak el a kotoszoveti sejtek emli- 

 tett szalagjaihoz, meg pedig a test hiltso resze telik meg 

 zsircseppekkel s csak azutiiu a mellsobb. A zsirtest fel- 

 adatAt illetoleg Weismann A. azt moudja, hogy elso 

 sorban a ver pillyiijauak ii-iiuyitiisiit vegzi, de e mellett 

 miut tartalekanyagnak rakt.ira is szerepel ; s ez utobbira 

 kovetkeztetui enged az a koriilmeny, hogy a kiehezett 

 j)eld'Anyok zsntestebol elenyesznek a zsii-cseppek, holott az 

 emeszto pelddnyokeban szemliltomiist gyarapoduak. Kii- 



lonbeu a Cladoceriik zsirteste uem vegez oly fontos sze- 

 repet, mint a teljes iitalakviliison iitmeuo rovai'oknill. 



12. Verkeringes. 



Az emesztokesztilek iiltal elkeszitett tilpMIeknedv, miut 

 liittuk, a gyomor falazatsln iithatolva, atestiirbe jut s itta 

 ven-el keveredik. A vemek s vele a tiiplillekuedvnek a test 

 miudeu reszebe es miuden szervehez eljutiisa a verkeriu- 

 ges utjilu torteuik s euuek vegzesere ez osszes Clado- 

 eeriiknill egy kozpouti, liiktetci szervet — szivet — talii- 

 luuk, a mely helyzeteuel es szembetiiuo voltiinfll fogva 

 mar a legregibb buviirok figyelmet is magara vonta ; es 

 elkezdve JuEiNE-toI napjainkig a Cladocerdkkal foglal- 

 kozo bvivilrok miudeuike kiterjesztette arra figyelmet 

 kisebb-uagyobb mertokbeu, sot akadtak oly buvilrok is, 

 a kik a Cladoceriik verkeringeset specialis taniilmiiny 

 tiirgyiivii is tettek, miul peldiiiil Gruithuisen es Peety, 

 kik koziil az elso uevszeriut a Simoccplialus vetidus ver- 

 keringeset tauiiJmilnyozta es ismertette. Az iijabb biivii- 

 rok koziil, nem tekintve ScHOEDLEs-nek az Acontholeberis 

 eurvirostris es ZADDACH-nak a Holopedium riibberum ver- 

 keringesere vouatkozo buviirlatait, kiilouoseu Leydig- 

 nak es Weismann A.-nak a Leptodora hyalina verkerin- 

 gesere vonatkozo adatai a legfoutosabbak. 



A sziv a Cladoceriikuiil mindeu esetbeu a belcsatorua 

 folott a hiitoldal kozeleben fekszik, meg pedig leggyak- 

 rabbau a fej es a torzs hatarvoualilu, mint pekMiil a 

 Lynceidac-, Lyncodaphiiidae-, Daphnidae-, Sididae-, 

 Holopedidae- es Polyphemidae- csaliidokuiil , ellenbeu 

 a Bosminidae-csal&d alakjainiil joval hiitrilbb fekszik, 

 nemkiilouben a LejHodoridae-caaliiihiid is. Alakja es 

 szerkezete a csahidok es nemek szeriut meglehetos t^g 

 korlatok kozott villtozik. A Lepitodoridae-cs&liidn&l pel- 

 daiil tojiisdad alakii, hegyes csiicsdval mell fele tekint ; a 

 PolyjjJiemidae-csalAdimi] hagyma alaku s ugyan ilyen a 

 L^»(ct;((frtt'-csaliidban az Eurycercus lamellatus-n&l is, a 

 melyeknel hegyes vegevel a hiitoldal fele tekint. A tobbi 

 Lyitceida-ie\ene\, valamiut az osszes Lyncodaphnida-, 

 Bosminiila- es Da^j/(?i((/a-feleknel majd gombolyii, majd 

 gyengen tojasdad, ellenben a Sididae- es Holopedidae- 

 csaliidokuiil miir hossztengelye ii-anyiibau meguyulva, 

 tobbe-kevesbbe orsodad alakot olt es kiilouosen a Sidi- 

 (/«e-csaliidban, holott a Holopedidae-csa\&(\hvin nemileg 

 jjyramis-alakot mutat, a hatoldal fele hegyes csiicsban 

 emelkedve ki. A sziv kiilonben minden esetben meglehe- 

 tos vekony falazatii tiimliit kepez, a melyen vcreres es 

 iitderes nyildsokat taMIunk, a melyekuek alakja, helyzete, 

 sziima es szerkezete a nemek es fajok szerint villtozik. 



A vereres nyildsok typicus alakja az orsodad alak es 

 szilmuk szinteu typicusan ketto, azaz, a sziv miudket ol- 

 daliin egy-egy vereres nyiliis vau, de mint emlftettem 

 volt, alakjuk, helyzetiik es sziimuk viiltozo. A Leptodori- 



