52 



t)a:phma p»/e.r-iial. Ugyan igy jart el Ehrekbeeg is, 

 elleuben Fischek S. a Sida crystallhui-nal a hatoldalon, 

 a tulajdonkepeni szlv kozeleben fekvo k6t kisebb szivet 

 v41t Utni. A ClKUiTHnisEN es Perty felfog^silt mdr 

 ScHOEDLEE tevBsnek nyilviluitotta, azt mondviin, hogy a 

 uevezett biivarok altal sziv gyauant leirt keplet valo- 

 sziniileg nem egyeb, mint az evezolilbak gyorsan mvikodo 

 kopoltyiifuggeleke. A Fischer S. tiltiil mellekszivek gya- 

 Uilnt leii-t kepletekrol pedig Leydio mutatta ki, bogy 

 azok nem egyebek kotoszoveti esomoknill, a melyek a 

 sziv liiktetese tlltal rezgesben tartva vezettek FiscHER-t 

 teves vitra. 



A tieV a Cladoeerflknill vagy szintelen, vagy neha 

 halvilnysiirgAs, voroses, ritkiibban kekes, vagy zoldes 

 szinii folyadekb6I iUl, a melybeu kisebb, vagy nagyobb 

 sziimu, sziutelen vertestecskek uszkiUuak s ezeknek sziima 

 a tiipltUkozassal 411 kapcsolatban ; j61 tiipltUt egyenekn^I 

 sziimuk nagyobb, mint a gyengen tilpliUtakuill. Erdekes 

 LEYDiG-nek ama megiigyelese, bogy a fogsAgban tartott 

 Cladoceriik vertestecskei eleskorvonalii zsircseppszerii 

 gombocskekke vAIuak. 



A rerheringh a szivbol indul ki. A sziv dltal kilokott 

 hatalmas vertlram egyeneseu a fejiirbe hatol s a fej fiig- 

 gelekeibe. A tapogatokba a vertlram egeszen azoknak 

 csucsaig balad, mig a iigastapogatokba az tigak vegeig s 

 innen egy mtisik uton visszat^r. A fej es torzs hatilr- 

 vonaliin a fejbol jovo vertiram k6t psllytlba oszlik meg a 

 test mindket oldaliin. Egy-egy piUya, illetoleg Aram a 

 ptinczel mindeuik lemezeuek k^t r^tege kozott halad 

 tova a kotoszovet hezagai kozott, uagyon kozel a ptiuczel 

 lemezeinek szabad szegelyehez. A m^sik ket iiram a bel- 

 csatorua alatt, a potroh ket oldaltlu fut vegig s egyuttal 

 mellektlramokat bocstlt a vegtagokhoz. A ptlnczel lemezei- 

 uek verilrama s a potroli ket vertirama aztan az utopotroh 

 kozeleben a hdtoldalra keriil, itt egyesiihiek s azttiu ugy 

 teruek vissza a szivhez a verobol uyiltlsAu tit. 



A verpiilyAkat illetoleg az elso buvtirok abban a vele- 

 menyben voltak, hogy azok sajtlt falazatu edenyekben 

 futuak le. A legelso, a ki a szivbol eredo veredeuyeket 

 velt liitui, Grdithuisen volt, ki a Simoccphalus retulus- 

 t61 tobb iit6'eres edenyt irt le. A Geuithuisen nyomdokain 

 haladt Schoedlee is, a ki ZADDAcn-nak velemenyevel 

 szemben hangsulyozva illlitja, hogy az Acantholcberis 

 currirostris-n&\ sajiit falazatu veredeuyeket Ititott. Schoed- 

 LEE szerint az Acantholeberis currirnstris-mil a szivbol 

 egy hatalmas aorta, toviibbii hiirom arteria veszi eredetet. 

 Az aorta nem messze eredesetol htirom ilgi'a oszlik, me- 

 lyek koziil a kozepso rovid a szemhez, a mtis ket dg 

 symmetricusan fut ket oldalt, de eredeseuek kozeleben 

 ligat bocsiitanak a torhoz es az ligastapogatokhoz, nem- 

 kiilouben vegiik fele is eltigazuak a szemhez es tapoga- 

 t6khoz s aztdn a sztijszervekhez es garathoz bocstltva 

 iigakat. A sziv hasoldali k6z6pvoualiib61 ket arteria ered, 



a melyek ket oldalt ferden le es htitra fele haladva a 

 Itibakhoz tigakat bocstitanak. Vegre a sziv hiits6 vegenek 

 kozeperol is iudul ki egy arteria, a mely a belcsatorna 

 mellett fut vegig s ket iigi'a oszolva, az utopotrohbau 

 enyeszik el. Schoedler hangsulyozza azonban azt is, 

 hogy vererek ninesenek, hanem csak hattirozott fekvesu 

 veroblok s ezekbe gyiil meg az iitoereken kijutott ver. 

 A kesobbi buvtirok s nevezetesen Leydig azoubau kimu- 

 tatta azt, hogy egyetleu egy oly Cladocertlt sem isme- 

 riink, a melynel 6ndI16 falazatu veredenyek lennenek, 

 hanem a ver v.alamenuyinel a belszervek, a kotoszovet 

 es a belvtiz tiltal korltitolt veroblokben kering csuptiu ; 

 manapsiig nincs egy buvtir sem, a ki a Schoedler fel- 

 fogAsa mellett kardot nintana. 



13. Lelekzoszervek. 



Miudaunak daczilra, hogy a verkeriug6si rondszer 

 artiuylag oly magas fejlettsegi fokot ert el a Cladoce- 

 rtikntil, magasan elkiiloniilt, speczialis lelekzoszerveket 

 ez fUlatktikniU nem taltilunk, hauem a testnek kiiloubozo, 

 alaktauilag a magasabb rtikoket61 nagyon eltero szer- 

 vei vegzik a lelekzoszervek feladatdt. A kortlbbi biivdrok 

 koziil Schoedler az Acantholeheris currirnstris-nA\ hii- 

 rom kiilonbozo alaku alaktani egyseget tartott I6Iekz6- 

 szervnek, nevezeteseu a ket hejlemezt, a k6t utols6 Itib- 

 psir lemeznyulvfinytit es vegre valamennyi Itibpiirnak 

 kortealaku fiiggel6ket, raelyek koziil a ket utols6t, kiilo- 

 nosen pedig az Htols6t homolog s egyuttal aualoguak 

 uyilvilnitotta a magasabb riikok kopoltyufiiggelekeivel. 

 E feltevesre 6t s az elotte ugyanily ertelembeu nyilat- 

 koz6 biivtirokat valoszinuleg az vezette, hogy mind eme 

 v^konyfalazatu, lemezes fiiggelekek meg az lillatka veg- 

 tagjaiuak uyugviisakor is foljrtonos rezgo mozgtlsbau 

 vannak. Leydig a Ielekz6'szervek kozott mtir csuptiu ket 

 csoportot kiilonboztet meg es nevezetesen olyanokat, a 

 melyek morphologiailag teljesen megfelelnek a magasabb 

 ri'ikok Ielekz6'szerveiuek es kiil6n6sen kopoltyiiiuak, de 

 e mellett megsem szolgtilnak lelekzesre, tovtibbti olya- 

 nokat, a melyek morphologiai szempontb61 nagyon tiivol 

 tlllanak a I61ekz6szervekt61, de ennek dacztira a lelekzo- 

 szei-vek szerepet jiitssz;'ik. Az elso esoportba sorolta a 

 liibaknak vekonyfalazatu lemezeit, tovilbbti az ugyneve- 

 zett kopoltyufiiggelekeket, a mely ut6bbiaki'61 kimu- 

 tatta, hogy a vertiram esupiin mellettok lialad el, de bel- 

 sejiikbe nem liatol. A mtisodik esoportba sorolta ellenbeu 

 a p4ncz61 k6t hejjdt s a testnek egesz k6ztakar6jiit. 

 Weismann A. v^gre a Leptodora hyalind-nA\ a h6jnak 

 csenevesz voltfival kapcsolatban a test k6ztakar6jtit tartja 

 elso sorban a lelekzest vegzo kozeguek, de, mint Le- 

 EEBOULLET uti'in igeu sok buvtir s koztiik Leydig is, 

 meg a vegb61nek is foutos szerepet tulajdonit a 161ekzes- 



