53 



nel, mint azt a belcsatorna tiii-gyalilsiiniU emlitettem 

 volt. 



Azoknill a Cladocei-ilkniil, a melyeknel a pdncz^l ket 

 hejreszlete eroteljesen fejlett, mint az osszes Ljinceida-, 

 Lyncodaphnida-, Lhsininida-, Ikiplinida-, Sidida- es 

 Ilolojiedida-ielekiiel, elso sorban maga a pdnczel vegzi 

 a lelekzo szervek feladatiit, minthogy falazatilbau, mint 

 Mttuk, hatalmas verilram szalad tova melliilrol hiitra 

 fele, a mely a piinczel ariinylag vekony falazatiln iit 

 konnyen vegezheti a gflzcseret. E mellett azonban maga 

 a finoni cuticula liltal boritott es folytou friss vizzel koriil 

 mosott torzs is foutos szerepet jiitszik a lelekzesuol 

 annyiviil is inkiibb, mert, mint liittuk, ebben halad vegig 

 ket oldalt egy-egy hatalmas veriiram. Azokuiil a Clado- 

 cerAkniil ellenben, a melyeknel a piiuczel csixk cseuevesz 

 s a testnek csupiiu nagyon csekely reszet takarja, miut a 

 Leptodorida- es Po/^^/iemida-csaliidokniil, kiziirolagosan 

 a test koztakaroja teljesiti a lelekzest. 



Szem elott tartva azouban iizt, hogy mindeu finom 

 burku, ven-el diisau elliitott s a kiilviliiggal egyenes koz- 

 lekedesben levo szerv szolgiilhat lelekzoszerv gyaniiut, 

 egyiiltaliln nincs kizjlrva, sot nagyon valoszinii, hogy a 

 Cladoceriikuak finom biu-kii, verrel meglehetos gazdagon 

 elliltott lilbai is vegzik bizonyos fokig a lelekzest. 



A lelekzest vegzo ezeu szervekhez sorakozik meg az 

 emesztokesziilek vegbeli reszlete is, a melynek e nemii 

 miikodesere, mint emlitettem, legeloszor Lekeboullet 

 lett figyelmes, kiuek feljegyzesei szeriut a Daplmia veg- 

 bele perczeukent iO-szer liiktet s evvel kapcsolatban 

 vizet szivattyviz magiiba es vizet szorit ki magilbol, 

 Itiktet^sei pedig csak a belsiir kiliritese alkalmilval sziin- 

 nek meg. Es hogy mindazokuak a buviiroknak igazuk 

 vau, a kik a bellelekzes egy uem^t tetelezik fel a Clado- 

 ceriiknill, igen vaI6szinuv6 teszi a vastagbelnek, kiilono- 

 Ben pedig a vegbelnek szoveti szerkezete, tovilbbil kozel 

 fekvese a hatalmas hasoldali veriiramhoz. 



14. Szaporodoszervek. 



Hogy a Cladoceriik kivetel nelkiil valamennyien csu- 

 pAn ivaros utou szaporoduak, azt uiilr a legkoriibbi biivfi- 

 rok is tudtiik, de ez ivaros szaporodiis m6djait illetoleg 

 a nezetek meglehetos kiiloubozok voltak. Schaeffer I. C. 

 az elso buviir, a ki 17.52-ben egy Dtf^/mirt-fajnak, a 

 Daphnia Schaefferi -nek ivarszerveit igen behat6an tauul- 

 miinyozta, s minthogy csupiln uosteuyeket talillt, ama ve- 

 lemenybeu volt, hogy a Cladoceriik himuosek. Schaeffer- 

 nek e nezete azonban nem sokiiig s illet6'leg csupiln 

 MiJLLEK 0. Fk. fellepeseig volt iniuyado. Mulleh 0. Fk. 

 ugyanis az illtala vizsgillt Cladoceriik egyik-masikiluiil a 

 nagy sziimban elojovo u6'stenyek kozott nehiiny himet is 

 taMlt s ezzel kapcsolatban a Cladoceriik himnossege elle- 

 neben a Viiltivarusiigr6I sz6I6 nezet lepett eloterbe, biir a 



himu6'ssegi'61 sz6I6 nezotet, kiildnosen a miatt, hogy meg 

 uagyou csekely volt azokuak a Cladocerilkuak a sziima, 

 a melyeknel a himek is ismeretesek voltak, nem szori- 

 tatta ki egeszeu. Az ido haladtiival azoubau a biivilrok 

 miud tobb-tobb Cladoceriinak talilltiik meg himjeit s 

 ennek kovetkezteben, karoltve a noi ivarszorv anatomiai 

 viszonyaira vonatkozo jjontos adatok szaporodiisiival, 

 minden ketelyt kizilr6 ervenyre jutott a Cladocerilk 

 Viiltivarusiigtir61 sz6I6 nezet. Az a koriilmeny azouban, 

 hogy nem valamennyi Cladocertinak ismertek himeit s 

 az a koriilmeny, hogy a fokozatosau szaporod6 buvilrlati 

 adatok tanusitiisa szeriut a himek nem mindeu idoben 

 voltak talillhat6k, arra az eredmenyre vezetett, hogy ii 

 Cladoceriik termekeuyites utiiu es partheuogenesis litjiln 

 is szaporoduak. Ez ertelembeu nyilatkozott Leydig is, de 

 biir nagyon sok erdekes es foutos adatot kozol a Clado- 

 cerilk szaporodii.silr61 es szaporodiismodjiirol, a term6ke- 

 uyites utjiin torteuo szaporodiis s a partheuogeuesis illtal 

 vaI6 szaporodi'is leuyeget, a ketto kozotti osszefiiggest s 

 azoknak modozatait Weismann A.-nak classicus vizsgiila- 

 tai deritettek csak fel. 



Weismann A. ugyanis a Cladoceriik szaporodiismodjiit 

 illetoleg arra az eredmenyi-e jutott, hogy ezekuel a k6t- 

 ivarii es az egyivarii nemzedekek egymiissal viiltakoznak, 

 meg pedig szoros kapcsolatbau a let folteteleivel s illeto- 

 leg a kiilsci koriilmeuyekkel, a mennyibeu, miuel gyak- 

 rabban vitu kiteve az illlatka 6s kiilonbozo korii nemze- 

 dekei az elpusztuliisuak, anuill gyakrabban viiltakozik 

 egymiissal az egy- es ketivarii nemzedek. Ez alapou aztiin 

 Weismann A. a Cladocenik kozott megkiilonboztet tohb- 

 sorozatii — polycyclicus — , egysoiozatu — monocyc- 

 licus — es sorozat nelkidi — acyclicus — szaporodil- 

 siiakat. 



A tobhsorozatu — polyciclicus — fajok legnagyobb 

 resze konnyen kisziirado es gyakran meg hirtelou viil- 

 toz6 sajiitsiigii pocsolyilk es t6csiik lakoi, a melyekuel egy 

 ev folyamiiban a termeszeti es illetoleg a letfolteteleknek 

 nagyon gyakori, a fajt kiveszessel fenyeget6 villtozdsilval 

 kapcsolatban az egy- es ketivarii uemzedekek tobb izben 

 viiltakozuak egymiissal. Ily polycyclicus fajoknak ismer- 

 jiik eddig a Moina rectirostris-i, a Macrothrix laticor- 

 nis-t, a Daphnia pide.r-et, a Daphnia hmgisjnna-t, a 

 Ceriodaphnia qiwdrancitda-t, a Scaphok'beris mucronata-t, 

 a Simocephalus retidus-t, a 1'olypheiiius pedicidus-t es a 

 L>aplinella brachyura-t. 



Az egysorozatu — mouocyclicus — fajok valameny- 

 nyien i'illand6, leginkilbb uagy iilI6vizek Iak6i, a melyek- 

 nel a ketivaru nemzedek evenkeut csak egyszer s legin- 

 kiibb a forr6 ^vszak vegeu, tehiit 6'sz elejen jeleuik meg, 

 holott azt megelozoleg tobb, egyivarii nemzedek joforman 

 ziirkovet kepezi a nemzedekek sorozatiinak ; biir e szabdly 

 alol kivetel is van, a mennyiben azokuiil a fajokni'il, a 

 melyekuel, miut a Daphnia hyalinanal is, a ketivarii 



