54 



nemzed6k mdr a nyAr vege fele jelentkezve, ntaua m6g 

 pilr egyivaru uemzed^k is fejlcidik. E csoportba tartoznak 

 a Sida erystallina, a Daphnia hyalina, a Leptodom hya- 

 lirui, az Eurycercus lameUatus, a Plenroxus trigonell as, 

 a lieuroxus striatus, az Acropcrus leucoccplialus, az 

 Alona testvdinaria, a Camptocercus rectirostris, a ZVeM- 

 ro,i'tts truncatus es az Alona quadranfjularis. 



A sorozat nclkiili — acyclicus — fajok sziuteu allado, 

 nagy vizek lakoi, a melyekuel a letfoltetelek felette ked- 

 vezo voltilnill fogva az egyivaru nemzedekek sorozata 

 Kzakadatlaunak liltszik , a ketivarii nemzedekek meg- 

 jelenese esetleges csupan es kiveteles, legaMbb erre vall 

 a himeknek feltiino ritkasAga es csekely sziima. A meuy- 

 nyire Weismann A. vizsgillatai mutatjiik, valosziuiileg 

 csupiiu a Busmi7ia-ia,iok azok, a melyek e csoportba tar- 

 tozuak. 



Weismann A. kiilonben ide vonatkozo biivdrlatainak 

 vegeredmenyet a kovetkezokben foglaljuk ossze : 



1. A ketivani egyenek a Cladocenik nemzedeksoroza- 

 tiibixn uem pillanatnyilag mukodo kiilso okok kovetkez- 

 menye. 



2. A ketivarii egyenek fellepese torveuyszerii s bizo- 

 nyos nemzedekekhez es utodokhoz van kotve. 



3. A ketivaru nemzedekek a fajok szerint kiilonbozok, 

 egyeseknel milr a miisodik nemzedek ketivani, milsokniil 

 elleuben a harmadik, hatodik, sot a tiz-tizenketto- vagy 

 hiiszadik lesz csupiln ketivani. 



4. A uemzedeksorozat teliilt nem valamenuyi Clado- 

 oeriinill ugyauaz, hanem kiilonbozik mindeuek folott a 

 k^tivarii nemzedeket megelozo egyivani nemzedeksorozat 

 eltero szilma liltal. 



5. A ktilonbozo sorozati alakok csupiin az elso nemze- 

 dek egyivanisiigilbau hasonlitauak egymiislioz. 



6. A ketivarii nemzedekekben a himekeu es termeke- 

 nyiilo nosteuyeken kiviil kisebb-nagyobb szilmvi, sziiz 

 liton szapoi-odo nosteuyek is jelentkezhetuek ; nehiiny 

 Cladoceriiniil azonban a termekenyiilo uostenyek terme- 

 szetes koriilmenyek kozott a teli, iillando pete lerakilsa 

 utiln sziiz szaporodiisra is kepesek. 



7. A ketfele szaporodiismod eredmenye a termeke- 

 nyiilcl es a sziiz nostenyek letrehozdsiiban a uemzedekek 

 ^s a fajok szerint elesen kiilonbozo ; az elscl uemzedek 

 valamennyi fajniil sohasem szaporodik termokeuyitessel, 

 egyes fajoknill a sziizeknek sziiletett uosteuyek minden 

 nemzedekben csupiln termekenyitetleu peteket kepesek 

 letrehozni, valamiut megforditva, a termekonyiilo noste- 

 nyek sohasem hozuak letre sziiz peteket. 



8. A sorozat-alakuak a kiilso eletkoriilmenyektol fel- 

 tetelezett, kozvetett fiiggese abban nyilviiuul, hogy a ki5t- 

 ivani nemzedeksorozatot megelozo egyiviirii uemzedekek 

 szdma anniil kisebb, minel gyakoriabbak az illeto iillat- 

 fajt kihaliissal feuyegeto koriilmenyvilltoziisok es miisfelol 

 auuiil nagyobb, miuel gyerebbek iiz ut6l)biak. Oly fajok- 



nill, a melyek rendszeriut egy evbeu csak egyszer esnek 

 az eletkoriilmeuyeik iildozataiul, az egyivani uemzedek- 

 sorozat a leghosszabb, az olyanokuill ellenben, a melyek 

 tobbszor elpusztuluak, az egyivaru uemzed^ksorozatok 

 igeu rovidek. Az elso esetbeu evenkent csupiin egy ket- 

 ivarii uemzedek jelenik meg, az utobbibau ellenben ketto 

 vagy tobb is. 



9. A let f61teteleu'e s a sziiz szaporodiisra egesz even 

 tit egyariiut kedvezo helyeket lako egyes fajokuill a 

 himeknek es a termekenyito nosteuyeknek kimaraddsa 

 illtal a sorozatos szaporodiis sorozat nelkiilive viilik. (Die 

 Entstehuug der cyclischeu Fortpflanzung bei deu Diiph- 

 noideu. Z. f. w. Z. 33. Bd. St. pag. 428—430.) 



a) Mdsodlafios ivarjdkniek. Milr Mullee 0. Fb. 

 eszlelte, hogy a Cladocerilkuill a himek es uostenyek ko- 

 zott kisebb-nagyobb fokii alaki es szervezeti elteres van. 

 MiiLLER 0. FR.-uek ez eszleletet a kesobbi biiviirok vala- 

 menuyien megerositettek s manapsiig uem ismertink oly 

 Cladocera-fajt, melynek hime ugy a termekeuyiilo, vala- 

 mint a sziiz uostenytol kisebb-uagyobb mertekbeu ne 

 kiiloubozne, szoval miisodlagos ivarjellemei ue lennenek. 

 A himek es a nosteuyek kozott levo miisodlagos ivar- 

 jellemkiiloubsegek kiilonben, a melyek a nemek es fajok 

 azerint raeglehetos iugadozilsnak vannak kiteve, leg- 

 szembetiinobben a tesf nariysdgi viszonyaihan, a tapogatdk 

 es az utdpotroJt szerkezeti viszonyaiban mutatkoznak, 

 valamint es legfokepeu az elso Idhjidr szerkezeteben is. 



A L,ei>todoridae-csaX'kAha.n a Leptodora hyalind-nal a 

 hlm csak alig eszrevehetoeu kisebb a nosteuyuel s a ketto 

 kozotti elt^res a milsodlagos ivarjellemek tekiuteteben 

 alig eszreveheto. A legfeltiinobb az elteres a tapogato- 

 pilrok szerkezetebeu, a menuyibeu a nostenyek tapogatoi 

 rovidek, kileucz szaglopiilczikiival ; elloubeu a himekuel 

 ostoralakiilag hossziira nyultak hetven szaglopillczikdval. 

 Nemi, b<4r csekely fokii elteres mutatkozik m6g a hejnak 

 alakjiiban, nagysilgiiban s az elso Iilbpiir szerkezeteben, a 

 meunyiben a himek Iiejja kicsiny, tojiisdad alakii a 

 nostenyeknel ellenben ariluylag nagy s a himek elso 

 lilbpilrjiluak harmadik izen erdteljes, rovid tiiskecskekkel 

 ekitett nyulviiuyka emelkedik, mely a nosteuyeknel 

 hiiluyzik. 



A /'o///;)/;(';)«^7a(;-csalildban a Polyphemus pedicidus 

 himje szembetiiuobbeu kisebb a uostenynel, mellso tapo- 

 gatdinak csiicsiin a szaglopillczikiikon klviil egy-egy 

 hatalmas, mellso feleben kettos korvonalii, azon tiil egy- 

 szerii eroteljesebb sorte ered, mely a nostenyeknel hiiiny- 

 zik. Az elso Iiibpiir vegen, kozel a csiicshoz egy be- es 

 kisse hiitrafele gorbiilt eroteljes karomszeril uyiilviiny 

 van, szabad szegelyeu pedig egy rovid, egyenes, vaskos 

 es tollas tiiske mellett ket szemolcsszerii keplet emel- 

 kedik es v4gre hfltso szegelyen, szinten a vegcsiics kcize- 

 leben ket hatalmas, kardalakii es fogazott sorte ered, 

 mely kepletek a uosteuy elsii liibpilrjiirol hiiiuyozuak. 



