55 



A Lynceidae-csalAA osszes fajaindl a hfmek, b<4r ha- ' 

 sonlo alakiiak a nostenyekkel, de megis minden esetben 

 joval kisebbek azoknal. A tapogatok szerkezeteben a 

 himek es nostenyek kozott uincs valami lenyeges, szembe- 

 tiino elteres, miud a mellett e tekiutetben is lehot nemi 

 kiilonbseget kimutatui ; a mig ugyanis a nosteuyekuel a 

 tapogatok oldalarol esupan egy sorteered, addigahimek- 

 nel, mint peldiiul az Acrnperiis-injokemA] is, ket sorte ered. 

 Legszombetiiuobb a ktUonbseg e tekintetben azonban a 

 Wei.-mann A.-tol ismertetett him Eurycercus lamellatus- 

 ndl, a melyn^l a tapogatok gyiiriizottek es hiltso szege- 

 lyiikou 12 szaglopiilczika emelkedik, holott ezek a noste- 

 nyekuel hiiluyzanak. A himek elsci Itibpilrjiiuak csucsilrol 

 egy hatalmas, tomor cuticula-illlomiinybol slllo, a nemek 

 es fajok szeriut kiiloubozoleg, de miudeu esetben mell- 

 fele gorbiilt sarlo- vagy horogalakii keplet ered s ennek 

 szomszedsilgiibau meg egy vagy k^t ujjalaku es hatalmas 

 sorteket viselo uyulvitny indtil ki. Az utopotroh szerke- 

 zeteben szinten van elteres a himek es a nostenyek 

 kozott, a mely illtaliinossilgban a himek utopotrohjilnak 

 osszenyomottsiigilban es keskenysegebeu mutatkozik. 

 Egyes esetekben nzonban, miut peldiiul az Ahna fenui- 

 caudis nid is, a hfm ut6poti'ohja feltiinoen kiilonbozik a 

 nostenyetol, a meuuyiben vegcsucsa ferdeu egyenesre 

 metszett es vegkarmai niucsenek, holott a nostenyekuel 

 tobbe-kevesbbe kerekitett csucsiiak vegkixi-mokkal. 



A Lyncodaphnidae csalildban, a meunyire azt Weis- 

 KANN A.-nak GRUBER-rel egyetemleg vegzett vizsgillatai 

 utiin a Mavrothrix laticornis-u&l ismeijiik, a himek es a 

 nosteuyek kcizott ug}'an olyanszerii kiiloubsegek vaunak, 

 mint a Lynceidae csaMd alakjaiuiU ; a himek ugyanis 

 kisebbok a nostenyeknel, tapog.xtoikou tobb a szaglopill- 

 czikilk szilma, mint a nosteuyeknel s elso Mbpiii-juknak 

 csvicsiin a hatalmas, sarloaliikulag mell fele gorbiilt karom 

 sem hiiinyzik, az utojiotroh ellenbeu a nostenyekevel 

 egyezo alaku es szerkezetii. 



A Bosminidae csalildnak meg eddig igen keves, isme- 

 retes himjei, mint azt MiJLLEE P. E. es Weismann A. ada- 

 tai nyomiln tudjuk, mindig kisebbek a nostenyeknel. 

 A ketto kozotti fokiilonbseg abban iill, hogy a nosteuyek 

 tapogatoi mozdulatlauul vannak az ormiinnyal ossze- 

 nove, mig ellenbeu a himekei mozgathatok, toviibbii az 

 elso liibpiir csucsiin a himeknel a karom megvan s az 

 utopotroh joval hegyesebb s iiltalaban a nostenyeketol 

 eltero alakii. 



A T>aphnid<ie csaMd kiilonbozo nemeinel a himek lUil- 

 sodlagos ivarjellemei kiilonbozo foku fejlettseget mutat- 

 nak, de valamennyi nemnel iiltaliiban kisebbek a nos- 

 tenyeknel. A Ceriod^iphnia fajok himjeinel a tapogatok 

 csiicsiin a szaglopiilczikiik mellett egy hatalmas, sarlo- 

 aliikii s a fajok szeriut vegen kiilonbozoleg gorbtilt hosszii, 

 sorteszerii nyulvdny ered, mely gorbiilt vegen majd foga- 

 zott, majd sima. Az elso Mbp^ron a gorbiilt karom mel- 



lett meg egy kettagu, hatalmas sorteszerii nyulviiny is 

 ered, a mely vegon sziuten gbrbiilt. Az utopotroh hasoulit 

 a nostenyekehez. A Scapholeberis fajokuiil a himek es 

 nostenyek kozott koriilbelol ugyanOyen klilonbsegeket 

 taliilunk. A Moina fajokuiil a himek tapogatoinak csii- 

 csiin, mint peldiiul a Moina brachiatd-uAl is, a szaglo- 

 piilczikiik mellett hatrafele hajlo, kis, vegiikon szabdiilt 

 Siirloalaku kepletek vanuak s a tapogatok mellso sze- 

 gelyenek kozepen hiirom sorte ered, a nostenyeknel 

 csupiin egy, s a tapogatok csucsiin is csupiin szaglopiil- 

 czikiik vannak. Az elso lilbpilr az elobb emlitett nemek 

 tajainak elso liibpiirjiival hasonlo szerkezetii, s az uto- 

 potroh a nostenyekhez hasonlit. A Simocephalus fajokndl 

 a hfmek csupiin abban ternek el a uostenyektol, hogy 

 tapogatoik mellso szegelyenek kozepen uem mint a nos- 

 tenyeknel csupiin egy, hauem ket tapinto sorte van, az 

 elso Mbpiir szerkezeteben, nem kiilouben az utopotrohe- 

 ban sincs kiilonbseg. A Dajdtnia fajok hfmjeinel a tapo- 

 gatok vegeu a szaglopalczikilk mellett szinten vim egy- 

 kettagu, vegen majd egyenes, majd gorbiilt es szabdalt 

 sorteszerii nyulviiny, feltfinobb azonban az elteres a hfmek 

 es nostenyek utopotrohjiinak nyulvilnyaiuiil, mintliogy a 

 himekuel azok koztil egy-ketto hiiiuyozhatik, vagy csak 

 csenevesz, pekhivil a Daphnia pulex-uel a hfm utopotroh- 

 jiin csupiin egy nyulviiny van s ez is vegevel hiitrafeld 

 tekiut, a Daphnia lowiispindn-A]. ellenben ugyiin meg- 

 van mind a hdrom nyulviluy, de ezek csak cseneveszek. 

 Az utopotroh alakjilban es szerkezeteben is van azonban 

 elteres, a menuyiben a hfmek utopotrohja mindig hegj'e- 

 sebb es keskenyebb, mint a nostenyeke. Az elso liibpiiron 

 a karmok nem hiiinyoznak s mellettok a hatalmas sortek 

 is megvannak. 



A Sididae csaliid hfmjeinel a tapogatokou a szaglo- 

 piilczikiik mellett szeles alappal egy kettiigu nyulvdny 

 ered, a mely alapfeleben kettos korvonahi, hiltso feleben 

 egyszerii korvonalu, de fogazott szegelyfi es gyengen 

 kardalakulag hajlott. Az elso Iiibpiir csticsa befeld gor- 

 btilo, kerekitett es fogazott csiicsii nyulvdnyban vegzodik 

 s e mellett egy liatalmaH sortealaku nyulviiny ered. Az 

 utopotroh keskenyebb a nostenyenel, de alakjiira nezve 

 azehoz hasonlo. 



A Holopedidae csaliid egyetlen alakjanill, a Holope- 

 dium gihberum-n&\ Sars G. 0. es Mullee P. E. vizsgii- 

 latiii szerint a hfmek es nostenyek csupiin abban ternek 

 el egymiistol, hogy az elobbenieknek elso liibpdrjilnkarom- 

 kepletek vannak. 



Hogy a hfmek dltaMban mindig csekelyebb szilmuak, 

 mint a nostenyek es megjelenesiik bizonyos idohoz es 

 koriilmenyekhez van kotve, miir a regibb biiviirok elott 

 is ismeretes volt, de Weismann A. vizsgiilatai mutattiik 

 ki egesz biztosixn azt, hogy a ktilonbozo termekeuyiilesi 

 sorozatokban milyen viszony van a himek es nosteuyek 

 szamAbau. 



