58 



zodve a toLbi protoplasraatomegrol s a here falazatArol, 

 ondoszillacskakkil alakulnak. Ugyanily iiton fejlodnek a 

 DaplmeUa brachijura s valoszinifleg a Holopedmm ondo- 

 szalacsk^i is. 



A hjzusiilest a Cladoceriikniil legeloszor Jurine eszlelte 

 egy Daphnia fajon, s nevezetesen a Daphnia pnlc.v-eu. 

 Erdekes es egyuttal pontos vizsgillatai szerint a Inm ta- 

 pogatoinak olelokannaival es elso liilipilrjiinak karmaival 

 kezdetbeu a nosteny liittoldaliira kapaszkodik, de e helyet 

 lassaukent elhagyja e vegi-e a nostenynek hasoldalilra ke- 

 riil. Itt a him elso labpiirjiiuak karmait a uosteny piln- 

 czeljiinak hasoldali szeg^Iyeiuel a piinczel belso iirebe 

 uyomja s aztiin a uosteuyuek elso liibait oleli ilt, evvel 

 kapcsolatban azouban tapogatoit is haszuiilja a uoste- 

 nyek iltolelesenel. A him ilyenformiiu tehilt a uosteny- 

 nek hasoldaliira fiiggeszti magiit, olykepeu, hogy hom- 

 loka osszeesik a nostenynek homlokiival. Miutiin a him 

 ilyeuformiln hiztos helyzetbe jvitott, utopotrohjilt hiitra- 

 fele fesziti, mikozben a nosteny a magiiet mell- es aWfele 

 vouja s igy utat enged, hogy a him utopotrohja az em- 

 bryotiiskiihoz eljussou. A kozosiilesi actus roviden jel- 

 zett eme lefolyiisa alatt a piirok igen elenk helyviiltozta- 

 tilst vegezuek s ennek kovetkeztehen .JnRiNE-uek uem 

 sikeriilt eszlelnie, hogy az oudosziilacskiik hova jutnak 

 a kiiirites utiin. LEVDiG-uek szinten sikeriilt eszlelnie 

 a Cladoceriik kozosiileset, meg pedig a Ceriodaphnia 

 quadranguld-n&ls aunak lefolyiisilt ugyanolyauuak taliilta, 

 a miuonek jDEiNis a Daphnia pulex-nei, de azt, hogy az 

 ondosziilacskiik hovii jutuak a kiiiretes utiiu, Levdig sem 

 tudta hiitiirozottau megiillapitaui, hanem csak feltetelezi, 

 hogy azok a uyereg (ephippium) iiregebe hatolnak s a ! 

 peteburok kepzodese elott keverednek a peto iillomiinyii- 

 val. Az ujabb biiviirok koziil Weismann A. foglalkozott e 

 kerdessel kulouosebbeu es neki sikeriilt majduem az 

 osszes Cladocera-nemek kozosiilesi modozatdt eszlelni. 

 Vizsgiilatai szeriut a Cladocera-nemek leguagyohb resze- 

 uel a kozosiiles egeszeu ligy folyik le, miut azt Jurine es 

 Leydig tal^tak, azaz a himek a nost^nyeknek hasoIdalAra 

 tapadnak, miut a Li/nceidae, Lyncodap]inidac, Bosmi^ti- 

 dae, Daphnidae, Sididae- es valosziuiileg a llolopcdidae- 

 csaMdoknill is ; elleuheu a Leptodoridae- es Iblyphenii- 

 rfrtg-csaliidokual a hfmek, kapcsolatbau avval, hogy a noi 

 ivarnyiliisok a hiitoldalou vanuak es sem kiilon kozosiilo- 

 szerv, sem pedig az elobbeni csalildokehoz hiisonlo uto- 

 potroh nincs, miudig a nostenyek hiltoIdaMra kapaszkod- 

 nak. Az oudosziilacskilk kiiiriteset illetoleg Weismann A. 

 hiii'om modozatot iillapit meg ; szeiiute az oudoszilalcskAk 

 vagy 1 . az ondotartd (receptaculum seminis) gyaruint sze- 

 replo petevezetekbe, vagy 2. az embryotdskdba, vagy vegi-e 

 3. (( nyereg (ephippium) iiregciie omleuek. Az elso m6doza- 

 iQipetccezetcki, a miisodikat uterin s a hiirmadikat ephip- 

 pial termekenyitesnek nevezte. A petevezeteki termekenyi- 

 tcs csupiin a Sididae csaltid alakjaiuiil fordul elo, a me- 



lyek kozott a DaphncUa brachyura hiuijeuel speciiilis 

 kozosiiloszerv vau, a mely a u6'i ivarnyililson behatolva, 

 minden kozostiles alkalmiival egy-egy oudosziilacskiit vezet 

 a petevezetek oudotartoiil szolgdlo vegso' harmadiiba. 

 A Sida crystaUind-nAX, a melyuel kozosiiloszerv uiucs, a 

 .szivokorongszerii himivaruyiliis kozosiileskor magiihoz 

 szivja a uoi ivarnyiliist s csak ouuek megtortente utilu jut 

 ki az oudoszillacska. Az uterin termckenyitcs-ne], a mely 

 a Leptodoridae es 1'olyphemidae csaliidokuiil fordul elo, 

 a himivarnyili'is kozetleniil reii tapad a nosteny embryo- 

 tiiskiiji'inak uyiliisiira s csak ennek megtortente utiin omle- 

 uek ki az ondosziilacskiik az embryotiiskiiba. Az ephippial 

 termckenyites-ne\ az oudosziilacksiik vagy a nyeregiireg 

 nyiliisiiba omleuek, miut a Daphnidae csalild osszes nemei- 

 nel s a Lynceidae csaLidboI az Eurycereus-ftiioknii], a 

 melyeknel az utopotroh meglehetos sz^Ies, vagy pedig a 

 nyeregiireg belsejebe, mint az Eurycercusok kiv6televel a 

 tobbi L(/«cfiM/rtt'-feIekueI, a Lyncoduphnidae- es Bosmi- 

 mt/(te-csaIiidokniiI, a melyekuel a hfmivarnyiliist magii- 

 ban foglalo utopotroh joval keskeuyebb. 



Meg kell itt emlitenem azt is, hogy Weismann A. a 

 kiilonbozo Cladocenik oudosziiMcskiiiuiil az alakbau, nagy- 

 siighan es sziimban mutatkozo elteresek magyariizatiit az 

 elobb emlitett termekeuyftesi modozatokban keresi es 

 veli megtalillhatui, abhol indulva ki, hogy azokniil a ne- 

 meknel, a melyeknel petevezeteki es uteriu termekenyi- 

 tes vau, az ondoszillacskiik soha, vagy legaliibb is nagyon 

 ritkiin vanuak kiteve az elpusztulds vesz61yenek s e miatt 

 sziimuk a legkisebb lehet ; ellenbeu azokuiil a fajokniil, a 

 melyeknel a termekeuyites ephippiiil, igeu sok oudoszii- 

 lacska pusztulhat el s e miatt szilmnkniik a leheto nagy- 

 nak kell leunie. 



A kozosiiles eredmenyet s illetoleg az ondosziilacskiik 

 miikodeset a petek tiirgyaliisiiuiil fogom ismertetui. 



c) Noi ivarszcrc. A CMdocerdk noi ivarszervet milr 

 a legregibb buvi'irok ismertek, s alakjiit es szerkezetet 

 tekintve altaliinossiigban valameuuyien egyezo ered- 

 meuyTe jutottak, a menuyibeu azt tomlo'-, vagy legin- 

 kiibb kolliilszalakunak mondtiik s azou csupiin a csira- 

 fcszkct es petcvezetclict kiilonboztettek meg termeszeteseu 

 az ivarnyildssal egyiitt. Az lijabb buviirok koziil ugyau 

 igy frja le a Cladoceriik n6'i ivarszervet Leydig, valamint 

 Claus is ; elleubeu Weismann A. az osszes CMdoceracsalil- 

 dokra es nemekre kiterjedo pontos es valoban remek 

 vizsgiilatai utiin nemcsak azt mutatja ki, hogy a Clado- 

 eeriik uoi ivarszeiTen csirafeszket, ptetefcszket, petetartijt, 

 petevezeteket, egyes uemeknel ondotartdt — receptaculum 

 seminis — 6s ncli ivarnyildst lehet megkiilonboztetni, 

 hanem egyvittal azt is kimutatja, hogy a Cladoceriik noi 

 ivarszerve tulajdonkepen ket typus szerint fejlett. 



A uoi ivarszerv valamenuyi CIadoceriini'il a belcsa- 

 torua ket oldaMn fekszik az iillat hossztengelyevel tobbe- 

 kevesbbe piirhuzamosan, neha gombolyuded, mixjd tomlo-, 



