59 



leggyakrabban azonban kolbsJszalaku, a legtobb fajniil 

 egyenes lefutasu, ellenben a Poli/phemus-nAl mellso vege- 

 vel a hatoldalra, a Sida es Daphndla nemeknel kisse fer- 

 deu ki- es Mtrafele hajlott. 



A Weismann A. vizsgillati adataiuak teljes elfogadiisa 

 mellett a Cladocerilk noi ivarszerven en is a kovetkezo 

 reszeket kiilonboztetem meg: 1. csirafcszket, 2. petefesz- 

 ket, 3. peterezetclet, 4. ondotariot, 5. ivami/ildst ,- meg 

 kiviinom azonbiin jegyezni azt, hogy eme reszletek koziil 

 a hilrom elso eles befiizodesek iiltal niucs elkiiloniilve, 

 sem anatomiai es liystiologiai tekintetben uincsen egy- 

 milstol megkiilonboztetbetoleg fejlodve, hanem csixk elet- 

 tani miikodesek illtal vaunak jellemezve. 



A csirafeszek a noi ivarszervnek vagy mellso csucsiln 

 fekszik, mint a Sididae ^s Holopedidae csaliidokniil s 

 aztiln hiltrafele reii a tovilbbi ivarszervreszletek kovet- 

 keznek, vagy pedig a noi ivarszerv hdtso vegen, kozel az 

 ivarnyiliishoz s a reil kovetkezo reszletek mell fele fekiisz- 

 nek, mint az osszes tobbi Cladoceriiknill a ket elobb em- 

 h'tett csaMd kivetelevel s ebben fekszik a Weismann A. 

 slltal hangsiilyozott ketalakusilga a Cladoceriik ndi ivar- 

 szervdnek. 



A csirfeszek kiilsoleg niucs elkiiloniilve a reil kovet- 

 kezo reszlettol, hanem tartalma ut:in mindazdltal kony- 

 nyen meg lehet attol kiilouboztetni. Tartalma szemecskes 

 protoplasmilbol illl, a melyben kisebb-nagyobb szilmu es 

 kiilonbozo nagysdgu magok vannak szabillytalaniil el- 

 Bzorva ; a peteket kepezo sejteknek magjiii ezek, a melyek 

 csak idokozonkent s nevezetosen a petek fejlddese alkal- 

 mslval ktilduiiluek el valodi sejtekke, plasmaudvart szelve 

 Id miiguk kore. 



A petefeszek egyenes folytatilsiit kepezi a csirafeszek- 

 nek, a melytdl csupixn abbiin kiiloubdzik, hogy belseje- 

 beu miii- kesz, elkiildntilt petesojtek vanuak, a me- 

 lyek leggyakrabban negyes csoportokba reudezdddttek. 

 A Weismann A.-fele megkiildnbdztetes szorinti petetartot 

 hajland6 vagyok nem tekinteni egyebnek, mint pete- 

 feszeknek, es illetdleg a petefeszek oly reszletenek, a 

 melyben a kezdetben meg kicsiny petesejtcsoportok to- 

 Viibbi fejlddestiket vegzik, helyesebben valddi petekke 

 alakulnak dt. 



k peteresetek minden esotben rdvid, hengeres csdvet 

 kepez, a melynek falazata a Pob/jihemus kivetelevel az 

 dsszes tdbbi Cladoceriikniil vekony falazatu ; e fajnal ellen- 

 ben meglehetds vastag falazatii es kiviilasztd mirigy gya- 

 nilut is szerepel, a Sididae csaliiduill pedig az ivarnyiliis 

 kdzeleben gyeugen duzzadt, s b:ir Weismann A. benne 

 ondoszillacskAkat nem taUilt, megis e reszletet tekinti es 

 nevezi ondotartdnak, vezereltetve e csaMdnill meglevd 

 kdzdsiildszerv, toviibbil a kdzdsiiles modozata iiltal. 



Az irarni/ilds, kapcsolatban avval, hogy a petevezetek 

 minden esetben a hiltoldal fele fut, a belcsatorna ket 

 oldaliin a fdldtt nyilik, meg pedig minden esetben a tdrzs 



s illetdleg a potroh es a pilnczel illtal kepezett iiregbe, 

 az ugynevezett kdltdiiregbe. 



Az eg^sz ndi ivarszerv fdliiletet finom cuticula-hdrtya 

 boritja, a melyen beliil egy epithelialis sejtrdteg fekszik. 

 E sejteknek, mint azt a petek kepzddesenel liltni fogjuk, 

 igen fontos szerep jutott. 



A ndi ivarszervnek eme, rdviden ismertetett reszletei 

 azonban csupiin a m&v teljes fejlettsegot elert peldilnyok- 

 niil kiildnbdztethetdk meg s illetdleg a peterakils stadiu- 

 mdn levdkuel, elleuben a meg fiatal, vagy a peteket 

 miir lerakott ndsteuyek ndi ivarszerve meglehetdseu dsz- 

 szehuzodik s rajta leggyakrabban csupiin a csirafeszket 

 lehet megkiildnbdztetni. 



A Cladocerilknill mix a legkonibbi bvivilrok is ketfele 

 petet kiildnbdztettek meg, nevezeteseu ligynevezett nydri, 

 termekeuyitetleu es teli, termekeuyitett petet. E ket- 

 fele pete kdzdtt a buvilrok, nem tekintve a peteburok vas- 

 tagsiigiit, szerkezetet es a termekenyitetlensdget, meg- 

 termekenyitettseget , lenyegesebb kiildubsegeket nem 

 igen mutattak ki, kiildndseu nem a fejlddest illetdleg s e 

 tekintetben meg a Leydig biiviirlati adatai is hezagosok. 

 Az elsd biiviir, a ki a Cladocoriik peteinek fejlddesmene- 

 tere vonatkozo reszletesebb adatok mellett a nyiri- es 

 teli petek fejlddeseben mutatkozo elteresekre red muta- 

 tott, MCller P. E. volt s az d nyomdokain haladott 

 Weismann A. es Claus C. is, kik kdziil az elsd e tekintet- 

 ben valobiin classicus biivilrlatokat vegzett. 



A ni/dri petek mindeu esetbou vekonyburkuak, leg- 

 gyakrabban tojiisdad alakuak, neha gdmbdlyiiek, es sziniik, 

 a mely minden esetben a szekiillomilnytol sziirmazik, a 

 fajok szerint igen tilg korliltok kdzdtt vAltozik. Igen jel- 

 lemzd a nyiiri petekre elsd sorban az, hogy iillanddan 

 termekenyites nelkiil, teliiit szfiz iiton embryokkil fejldd- 

 nek toviibb. Szilmuk a fajok szerint igen viiltozo, de 

 majdnein minden esetben egyenes ariiuybiin iill az illlatka 

 nagysiigiival ; legcsekelyebb a Lynceidae csaliidniil, leg- 

 nagyobb a Daphnidae, Sididae, Holopedidae, valamint a 

 Polyphemidae csaMdokniil. 



A teli petek minden esetben sokkal vastagabb biu'- 

 kiiak, mint a nyariak, de ezeu burkon kiviil meg egy kiil- 

 sdbb burkot kepezd sajiitsdgos veddkesziilekjdk is van, a 

 melyet kdrtildttiik a piinczelnak a kdltdiireg fdldtt fekvd 

 reszlete kepez s a melyet miir Muller 0. Fr. is eszlelt 

 ephippium — nyereg — gyaniint emlitve fel. Allomd- 

 nyuk meglehetds finoman szemecskezett, sdtet tdmeget 

 kepez. Legjellemzdbb azonban a teli petekre nezve az, 

 hogy csupiin megeldzd termekenyites utiin kepesek fejld- 

 desre. Kepzddnek ugyan teli petek termekenyites nelkiil 

 is, de ezek miudeu esetben elvesznek, embryokkii. soha 

 uem fejlddnek, sdt igen gyakran miir a petevezeteken 

 beliil sz^tesnek. 



Az eddig vizsgillt Cladoceriikniil, mint azt legeldszdr 

 MiiLLER P. E., azutiin Weismann A. es Claus C. kimu- 



8* 



