60 



tatta, ugy a nyai-i, valamint a teli petek is nem csupan 

 egy, hanem negy csirasejtbol fejlenek. Mullek P. E. ugyau 

 a Polyphemiddk-r6\ es a Daphnidac csaMdban a Moina 

 nemrol azt dllitotta, liogy ezeknel a pete csak egy csira- 

 sejtbol fejloclik, de Weismann A. kimutatta, liogy a pete 

 itt is megtartja typicus fejlodesmodjiit. A negy csirasejt 

 kozul azonban tulajdoukepen csupan egy s uevezetesen 

 a csirafeszektol szamitva, a harmadik esirasejt fejlodik 

 peteve , az elotte fekvo kettci s az utaua kovetkezo 

 egy sejt csupdn, mint tiiplalo sejt szerepel s a pete ezek- 

 nek rovilsilra s illetcileg ezekuek felemesztesevel fejlodik 

 ki. A petek ilyenforma fejlodese miudig a noi ivarszerv- 

 nek petefeszek gyauaut jellemzett reszebeu tortenik, a 

 mely a Cladoceriik legnagyobb reszenel egeszen sima fala- 

 zatu, & Li'2?todorahijalind-nA\ -pedigaYietik sziima szerint 

 tojilsdad kamai-itkra kiiloniilt, miuden kamarilban negy 

 sejtbol 4116 sejtcsoporttal. A nydri petek minden esetben 

 a ro^dden viizolt uton fejlodnek, azaz egy negy csira- 

 sejtil sejtcsoportbol, ellenben a teli petek a Leptodora, 

 LMphnia, Moina, Daphnella es Sida nemeknel ket es 

 leggyaknibban tobb negyes csirasejt-csoportbol fejlodnek' 

 de azert a tulajdoukepeni pete ez esetben is mindig a 

 csirafeszektol sziimitando harmadik csirasejtbol lesz, ellen; 

 ben a csoportjdba tartoz6 mds hslrom, valamint az osszes 

 tobbi negyes csirasejt-csoportok csak mint tilpliilo sejtek 

 szerepelnek. Ezek szerint tehilt a teli petek fejlodesenel 

 ketfele tcipMlo sejtek szeropelnek, uevezeteseu a pete- 

 sejtte fejlodo sejtuek negyes csoportjilba tartozo sejtek 

 es az e csoporttol kiilonfekvo negyes csirasejtcsoportok- 

 az elobbenieket, minthogy legkorilbban enyesznek el s a 

 nyilri petek fejlodeseben csupiln ezek miikoduek kozre 

 elsodleqes, az utobbiakat ellenbeu, miuthogy csak miisod 

 sorban s csak is a teli petek fejlodesenel szerepelnek, 

 mdsodlagos tdpldld sejteknek vagy sejtcsoportoknak nevez- 

 hetjiik. Az elsodleges tiiplillo sejtekot minden esetben 

 kozetleniil szivja fel a fejlodo petesejt, elleuben a m&- 

 sodlagos tilplalo sejteket es sejtcsoportokat elsobben a 

 petefeszket kibellelo epithel sejtek szivjiik fel, a melyek 

 a teli pete fejlfidesenek idejere feltiinoeu megduzzadnak 

 s csak ezekbol jut aztiln miisodlagos iitou a miisodlagos 

 tiipliilo sejtek es sejtcsoportok illlomituya a petehez. Ez 

 esetben is azouban a petesejt uem egyenesen az epithel 

 sejtekbol veszi <it a sziikseges tilplillekot, hanem a pete- 

 feszek iirebol, minthogy a tsipliilekreszek az epithel sejtek- 

 bol ismet szabadda lesznek. 



Minthogy ugy a nyiiri, valamint a teli petek is afejlo- 

 destiki-e megkiviintato, fentebb ismertetett tiiplalo resze- 

 ket mind felemesztettek, fejlodesiik szakat befejezik es 

 kiilsci retegtik petebm-okkii sziliirdul, a mely a nyiiri pe- 

 teknel s az epthippiumokba juto teli petekuel is vekony 

 es szerkezet nelkiili, ellenbeu azokniil a teli petek- 

 nel, a melyek nem ephippiumba, hanem kozetleniil a 

 vizbe jutnak, sokkal vastagabb, kettos retegii, neha meg 



egy jilriLlekos burokkal. Ez ut6bbi esetet taliiljuk a Poli/- 

 phemidae csahldnal ; itt a petebiu-ok uagyon vastag es 

 foliileteu a petevezetek iiltal kivillasztott s a vizben 

 megduzzado, meglehetos teijedelmii reteg is lep fel. 

 Ehhez hasoulo esetet talalunk a Sididae csaliiduiil is, a 

 melynel azonban a jiirulekos, kocsonyds kiilso reteg milr 

 sokkal keskenyebb. A nyereg kepzodesenek elso nyomait 

 a Lfinccidae, Lyncodaphnidae es Bosminidae csiiliiduiil 

 talaljuk, biir tulajdonkepeni nyereg meg itt sem jeleuik 

 meg. Ezt mintegy holyettesiti az auyaAIIatnak levedlett 

 egesz piinczelja, a mely a teli pete koriil ez alkaloiumiil 

 jobban megvastagodik. A valodi nyereg csupiin a Daph- 

 nidae csahld alakjaiuiil fejlodik ki, a melyeknel az anya- 

 iillat piinczelja valosdgos petetart6vii m6dosuI egy vagy 

 ket, a pete elfogadilsilra szolgalo iireggel es hatszogletii 

 terecskekbol illlo reszlettel, a mely kesobb levegovel telve 

 meg, uszokesziileket kepez. Erdekes az a koriilmeny, hogy 

 kapcsolatbau az ephippiiim jjeteelfogad^ iiregeinek szii- 

 miiviil, az illeto fajok mindig csupiin anuyi teli petet 

 produkillnak, a hiiny iirege van az ephippiumaak, ebben a 

 tekintetben a Moina rectirostris kiv^televel, a melynel az 

 ephippiumnak csupiin egy tirege van, a tobbi Daphnidae 

 fajokuiil ket teli pete fejlodik egyszerre. Az ephippium 

 nelktili fajokniil a teli petek sziima fiigg az anyaiillat es 

 peteinek viszouylagos nagysiigiit6L Kicsiuy fajok uagy teli 

 petevel csupiln egy teli petet produkiilnak, mint a Lijn- 

 ceidae, Lyncodaphnidae es Bosminidae csahldok alakjai; 

 a uagy fajok, ariinylag kis teli petekkel 10 — 20 teli 

 petot hozuak letre, mint a Sididae csaliid fajai s a Tjt/n- 

 ceidae csaliidb61 az Euri/cereus lamellatus. A Sida gouus- 

 ban kiilouben a fiatalabb peldilnyok mindig kisebb sziimii 

 teli petet produkiiluak, miut az idosebbek. 



A mi az ephippiumot illeti , Jurine a Cladoceriik 

 kiiros kepzodmenyeinek tartotta azt, ellenben Straus 

 milr helyesen ertelmezte akkor , mikor a piiuczel re- 

 szenek ujilvilnitotta. — Az utiina kovetkezci buviirok 

 nemelyike a nyorget a piinczelt61 egeszen elter6' keplet- 

 nek tekintette, vegre is Lubbock hat^rozottan kimu- 

 tatta azt a viszouyt es kapcsolatot, a mely a nyereg es a 

 piinczel kozott lotezik. Az utiina kovetkezo' buviirok az- 

 tilu valameuuyieu folismertek a nyereg es a piiuczel ko- 

 zotti osszefiiggest, valamint annak elettaui miikodeset. 



A uoi ivarszervnek egyik igen lenyeges kiegeszito resze 

 az ugjTievezett kolto-iireg, a mely jellemzoen csupiln a 

 nostenyeknel vau meg s a kiilonbozo' fajokuiil a j)otroh 

 felett, ez es a piinczel kozott fekvo, a sziv fele egeszeu 

 ziirt, az ut6potroh fele kiilonos kesziilekekkel elzilrhato, 

 kiilonbozo nagys.igu iireget kepez. Ez iireget a bixvArok 

 valamennyjen felismertek ; Muller 0. Fr. petefeszek- 

 nek tartotta, de Jurine s utiina valamennyi biiviir ki- 

 mutatta, hogy nem egyeb, mint egy, a petek elfogadii- 

 Siira s az embvyofejlddes lefolyiisiira szolgiilo tireg, a me- 

 lyet epen ezert neveztek koltoiiregnek. A kolto^iireg 



