61 



finomabb szerkezetere vouatkozolag a legelso, bdr lefra- 

 saban pontos, de ertelmezeseben luanyos adatot Lexdig 

 nyujtjaa Polyphemus pediculus nostenyeiol. UtilnaWEis- 

 MANN A. volt az, a ki a Cladocerak e testreszet beliatobban 

 tanulmanyozva anuak ugy szerkezetere, valamint elet- 

 tani miikodesere vonatkozolag fenyt deritett. Weismann- 

 nak sikeriilt ugyauis kimutatuia azt, hogy a Moina recti- 

 rostria koltoiirogenek a potrohot megfekvo reszleten a 

 tost koztakarojiinak folytatiisat kepozci cuticiila s ez alatt 

 egy hilmsejtreteg vau, a melybeu a hilmsejtek egymdstol 

 kisebb-uagyobb tiivolsagban illlo oszlopokat kepeznek, a 

 1'oliipheinus pedicxdus-nA\ pedig a miir Leydig illtal is Li- 

 tott ivelt, cuticuliival fedett sejttomeget kiilouboztetett 

 meg. Eme kejjleteket Weismann A. tdjildlo talaj-nak — 

 Niihrbodeu — uevezte, a mely a Moina-n&[ a ver alkoto 

 reszeinek a testiirbol a koltoiiregbe valo iitszivilrgiisilt, 

 a Polyphemus-naX pedig a verbol bizonyos folyadeknak 

 kiviilasztilsiit vegzi s ez utobbi esetben mint mu-igy 

 szerepel. Eeagensek alkahnaziisa illtal egyfelol arra az 

 eredmeuyre jutva, hogy a koltoiireg folyadeka egeszeu 

 m<is vegyi osszetetelii, miut a ver, milsfelol pedig amx a 

 tapasztaliitra jutva, hogy e kepletek a himekuel, tovilbbii 

 a teli peteket hordo nosteuyekuel Iiiiiuyzanak, kimoudja, 

 hogy a tilpliilotalaj a nyilri petek embryofejlodesere sziik- 

 seges magzutcizet — Fruchtwasser — viilaszt el, a mely 

 kiilonosen azokuiil a fajokuiil jiltszik fontos szerepet, a 

 melyeknek peteibeu keves a tilplillo szek-illlomflny. A tobbi 

 Cladoceriikuill ugyan uem sikeriilt WEisMANN-uak elkii- 

 loniilt tiiplillotaliijt kimutiituia, miudiimellett feltetelezi, 

 hogy ezeknel is van magzatviz, a mely a koltoiireg 8 illei- 

 toleg a test pilnczeljiiuak megfelelo resze dltal vdlaszta- 

 tik el olyformiin, Iiogy a meguagyobbodott nyomiis 

 iiltal a ver a belsci pilnczelretegon lit mintegy iltsziirodik 

 a koltoiiregbe. A magzatviz jelenletet a reagensek hatil- 

 Silu kiviil abbol is kovetkezteti, hogy a koltotiregbol ki- 

 vett petek egyetlen esetben sem mentek ilt az embryo- 

 fejlod^s phasisain. De kimutatja azt is, hogy a tilplillo- 

 talaj es illetoleg a miigzatviz csupiin a nyiiri embryok 

 fejlodeseuel szerepel, elleuben a teli peteknel s illeto- 

 leg embryok fejlodesenel sem az egyik, sem a milsik 

 uem miikodik kozre, valamint azt is, hogy a magzatviz- 

 nek a koruyezet vizevel valo keveredese az embryora 

 uezve vegzetes hatitssal van s hogy ennek elkeriilesere, 

 megakadAlyozilsiira szolgilluak a potroh vegso pontjiin 

 emelkedo potroliuyulviiuyok s miis kesziilekek. 



A Cladocerilkuiil es kiilonosen a Daphnidae csakid 

 alakjaiuiil a potrohnyulvilnyokat miir a koriibbi biiviirok 

 is ismertek, egyuttal nem keriilte el a figyelmiiket az a 

 koriilmeuy sem, hogy a ucistenyek es himek ziirokeszii- 

 leke kozott meglehetosen szembetiino elteresek viinnak, 

 a menuyiben az utobbiakuAI azok joformdu cseneveszek. 

 A potrohnyulvilnyok .szerepet illetoleg a koriibbi biivilrok 

 azonban valamenuyieu abban a velemenybeu voltak. 



hogy azok csupiiu an-a szolgiiluak, hogy az embryok a 

 koltoiirbol ki ne esseuek, vagy hozziljuk ollensegek nc 

 juthassauak. E velemenybeu osztozott Letdig is, a ki 

 epen ugy, mint elodei, csupiin a DapJ/nidae csalild alak- 

 jainiil tesz emlitest a potrohnyulviinyokrol, miut Ziiro- 

 kesziilekrol. Weismann A., mint emlitettem volt, reszle- 

 tes es poutos vizsgiilatai alapjiiu, tekintettel kiilonosen 

 a Cladocenik koltoiirebeu a uyiiri emliryok fejlodese 

 folyamilban iUIaudoan miikodo magzatviz elofordulilsilra, 

 miir sokkal nagyobb jelentoseget tulajtlonit a ziiroke- 

 sziileknek s nevezetesen anuak, hogy a magzatviz a 

 kiilso vizzel valo keveredestcil moghigul ; 8 egyiittal ki- 

 mutatja , hogy a ziirokesziilekek , ha nem is mindig 

 potrohnyulviinyok alakjilban, de az osszes Cladoceriikuiil 

 megvaunak. 



A ziirokesziilek legegyszeriibb szerkezetii a Leptodora 

 hyalind-n&l, a melyuel a szeles, ferdeu metszett szegelyii 

 pilnczellemezek kepezik azt reiltapadva az iillat ket olda- 

 liira, s hiitul egy kis, az iillat hiitoldaliiu fekvo lemezke 

 egesziti ki, a mely a piinczel ket lemezetol kepezett 

 koltoiirt hiitulrol ziirja el. 



Valamival magasabb fojlettsegii a Lynceidae-, Lyn- 

 codaphnidae- es Bosmi/wcfce-csalddok ziirokesziileke. 

 Ezeknel ugyanis a koltoiireg elziiriisiit a potroh hiitso 

 resze teljesiti aziiltal, hogy a koltoiireg hiitso reszeu 

 szorosan a j)iiuczel hiitoldaliihoz tiipad ; csupiin az 

 Eurycercus lamellatus kepez nemileg kivetelt, a mely- 

 nel a potroh es az iitopotroh hatiirvonaliiu, mint azt 

 miir Leydig is ^szrevette, egy kis kiemelkodes van, 

 elso nyoma gyauiint a Daphnidae csaliidban iillandosult 

 potrohuynlviiuyoknak. A Pleuroxus ^a Acroperus fajok- 

 uill, valamiut a Bosminidae csaliiduiil a szorosixbb elzii- 

 riisra alkalmazkodva, a potroh a koltoiireg aliitt szembe- 

 tuuobben viljt, a Lyncodaphnidae csaliidban a Macro- 

 thrix nemnel a potroh hiitoldala erosen bemelyedt, az 

 utopotroh hatilnin iolfele szokello es itt szegelyevel a 

 piinczelt kozetleu megfekszi. Mind eme csaliidoknill a 

 koltoiireg azouban csak addig marad elzilrva, mig a 

 potroh es utopotroh uyugalmi iillapotban van, ellenbeu 

 elenk mozgii.suk alkahuiiviil azonnal meguyilik. 



A Daphnidae csaliiduill a ziirokesziileket a potroh es 

 utopotroh hatiirvoualilbau fekvo nyulvdnyszerii, ujj- vagy 

 kis Iialomszeril borredok, a potrohnyulviinyok kepezik, a 

 melyek a koltodreg hiitso reszeu emelkedve, a piiuczel 

 hiitoldaliinak belso falazatiit kozetleuiil megfekszik. — 

 Fojellemvoniisuk e potrohnyulviinyokuak es illetoleg 

 ziirokesziilekekuek az, hogy mozgathatok, minek kovet- 

 kezteben a koltoiireg a potroh es utopotroh folytonos, 

 eroteljes mozgiisa mellett is zilrva marad. A Daphnia 

 genusfajainiil hilrom potrohnyulviluy kepezi a ziirokeszii- 

 leket, melyek koziil a leghiitulso azoubau nem jiirul 

 Iiozzii a koltoiireg elziiriisilhoz. A Simocephalus es Sca- 

 pholeheris nemek osszes fajainiil csupiiu csak ket to vau, 



