63 



dekek fejlodesenek es a kozottiik meglevo iitlasTos idcikoz- 

 uek nagysiigiit illetoleg beltiliik nieg sem vouliatuuk. Ezt 

 igazoljiik miudeuokelott a Eamdohb adatai egyiuiissal 

 osszehasonlitva, de bizouyitjilk a Jubinb es LifeviN adatai 

 egymiissal es a Ramdohr adataival osszevetve, a melyek- 

 bol viliigosiiu kitetszik, liogy az egyes uemzedeksoroza- 

 tok fejlodesere meglehetos viiltozo uagysiigu ido kiviiu- 

 tiitik, viilamiut az egyes uemzedekek fejlodesere is. Igeu 

 valoMziuuuek tartom, liogy a uemzedekek szilma, a uem- 

 zedeksorozatok fejlodesere sziikseges ido, nem kiilonben 

 az egyes ueuizedekek fejlodesere megkiviintato idokoz is 

 uagy mertekbeu alil vauuak reudelve a kiilso termeszeti 

 korulmeuyekuek es a fajok szeriut meglehetos viiltozok. 

 A mily Viiltozo ii uemzedekek sziima, a uemzedek- 

 soroziitok s az egyes nemzedekek kifejlodesere sziikseges 

 idotartam, epeu oly viiltozo az egyes uemzedekekben 

 megjeleno fiatalok sziliua. E tekintetben igen erdekesek 

 RAMDOHR-nak es Li6viN-uek vizsgiilatai, kik koziil az elso 

 a Daphuia longiapind-^al, az utobbi pedig a Daplmia 

 pulexszel kiserletezett es a kovetkezo eredmenyekre 

 jutott : 



Daphnia longispina. 

 (Ramdohr.) 



1. Nemzedek jnn. ^S-iXu 10 iiatnllal : 



2. « jnl. 

 3. 



4. « « 



5. 



G. « 



7. 



1-en 1.5 



3-iin IS 



.5-en 17 



7-en (?) 



10-en 20 



13-an IG 



16-iln ^25 



Daphnia pulex. 

 (LmviN.) 



niiij. 17-en .52 flatallal. 

 « 20-an 7S 

 « 23-an 27 « 

 « 2S-iin 30 « 



jiin. 4-en 32 « 



Tehiit Eamdohr a Daphnia lonfiispind-nAl 10 nap 

 lefolyilsa alatt 8 nemzedeket es ezekbeu koriilbelol 140 

 tiatalt sziimliilt meg, holott Li6vin a Daphnia jmlex- 

 uel 19 uap alatt csupiin 6t nemzodeket, de 209 fiatalt 

 eszlelt. 



Hogy a uemzedekekbeu megjeleno fiatalok szdma nagy 

 mertekbeu alii vau reudelve a kiilso koriilmenyekuek, 

 legjobbau bizonyitja EAMDOHR-nak az a megfigyelese, a 

 mely egy szeptember 20-iin elktilouitett nosteny Daphnia 

 longispind-ra, vonatkozik s a mely tekiutetben a kovet- 

 kezi) sziimadatokat mutatja : 



1. Nemzedek megjelenese oktober 12-en 1 fiatallal. [nelkiil). 



2. « « « 20-an 1 ephijipimu (pete 



3. « « noveml). 7-en 2 fiatallid. 



4. « « « 28-iin 18 



5. « « deczemb. 8-iin 10 « 



6. « « « 16-iin 8 « 



7. « « « 23-iin 2 « 



Tehilt osz vegen es tel elejeu a Daphnia longispina 

 nemzedekei nemcsak hogy uagyobb idokozokbeu jelen- 

 uek mcg — 3 uap alatt iitlag 151 — , haneiu az egyes 

 nemzedekekkel megjeleuo fiatalok sziima is feltiiuoen 



kisebb, miiit nyiir derokiln es vegen, a menuyiben, mig 

 ott 19 nap alatt koriilbelol 140 fiatal jelent meg, addig 

 itt 73 nap alatt csupiin 4-1. 



A felsorolt adatok eleg tauubizouysilgot tesznek a 

 Cladoceriik rendkiviili szaporasilga mollett s a mig egy- 

 felol uem tekiuthetjiik tulzottuak Eamdohr ama kozep- 

 sziimitflsflt, hogy egy Daphnia-nosteny 60 uapou iit 

 (miiJTis 1 -tol jimius vegeig) 3 napi idokozokbeu 1 5 fiatalt 

 hozva letre, li29 1.370,075 utodot hagyhat mtxga utilu, 

 addig miisfelol kounyen megmagyariizhatjuk magimkuak 

 azt, hogy mikepeu lehetseges akiirmely, korilbban Claclo- 

 cerdhan szegeuy iillovizuek gyors meguepesiilese. 



e) Fejlodes. A buviirok koziil .JnRiNE volt az elso, a ki 

 a Cladocerilk fejlodesmenetet, habiir csak Viizlataiban es 

 nagyjiibau, figyelemmel b'serte. Vizsgiilatai azonbau, fo- 

 leg a reudelkezesere iillott vizsgiilo eszkozok kezdetleges- 

 sege miatt, joformiln csupilu torteuelmi ertekkel birnak. 

 Sokkal foutosabbak ZADDACH-nak ide vonatkozo vizsgii- 

 latai, a melyek «Untersuchimgen iiber die Entwickeluug 

 und den Bau der Gliederthiere» 1854. evi miiveben liit- 

 tak vilagot. Zaddach elso sorban a labak fejlodeset kiserte 

 figyelemmel s egyiittal kimutatta, hogy a Cladocei-iik em- 

 bryoiuiil a mslsodik illlkapocspiir is meg vau s ez csak a 

 fejlodes toviibbi menetebeu enyeszik el. Lesdig ugyan 

 specialiter nem foglalkozik a Cladocertlk fejlodesevel, 

 mindamellett a Zaddach buviirlati eredm^uyeinek meg- 

 erosit^se mellett nehiiny ujabb adatot is kozol, a melyek 

 a blastoderma kepzodeset ismertetik, s kimutatja az ininy- 

 testecske jeleuletet a bariizdolodilsi folyamat elejeu. MiiL- 

 LEB P. E. 18()8-bau a Leptodora htjalina uyiiri peteiuek 

 embryofejlodeset kiserte figyelemmel s a mellett, hogy 

 kimutatja az embryonak a petebiu-kou beliil torteno ved- 

 leset, egyiittal megiillapitja a petefeszek jeleuletet a meg 

 hejnelkiili embryokuiil. Igeu foutosak Dohrn A.-uak a 

 Daphnia longispina embryofejlodesere vonatkozo adatai, 

 a ki kimutatja, Iiogy a Cliidoceriik fejlodes menetebol 

 a nauplius-stadinm nem hiiiuyzik. Dohrn A.-uak e vizs- 

 gillati adatait mintegy megerositi aztiin Sars G. 0. 

 1873-bau az iiltal, hogy kirautatja azt, mikent a Lepto- 

 dora hi/alina teli peteibol egy hdrompilr vegtaggal biro 

 nauplius-dlcza szabadul ki, a mely uehiinyszori vedles 

 utan az anydhoz hasonlo lesz. A Cladoceriik fejlodes me- 

 netere vouatkozo nehiiuy adatot Claus C. is nyujt 1870. 

 evi dolgozatiibau, de ez irilnyban a legkimeritobb buviir- 

 latokat Grobben C. v^gezte 1879-ben a Moijia rectriros- 

 tris es reszbeu a Moina paradoxa uyiiri petein. A neve- 

 zett buviir a ket faj uyiiri peteit a bar.izdolotliis legelso 

 phasisaitol kezdve figyelemmel kiserte s az egyes szervek 

 fejlodesere is feuyt vetett. 



A pete bariizdolodiisa egy iriinytestecske megjelenese 

 utiiu kovetkezik be, a melyet ratir Leydio is eszlelt 

 volt, de csak feltetelezi aunak ilyenszerii term^szetet ; 

 ellenben Ctrobben C. liajlando azt ketsegteleu irtlnytes- 



