64 



tecskenek tartani, bilr a petebol valo eltAvolodiisAt nem 

 eszlelte. A bardzdolodils kezdetbeu delkoros iranyban tor- 

 tenik, de csak foliiletes ; iigyan ilyeu a rea kovetkezo 

 aequatorialis banizdolodtls is, a mely utdbbi azonban nem 

 az oBszes sejteket osztja ket egyenlo felre, mert az iriiny- 

 testecsket tartalmazo reszletot egy kisebb — , es egy joval 

 nagyobb felre, illetoleg sejtre osztja. A barixzdolodils 

 tehiit, mint azt Gbobben C. szemben METscHNiKOFF-al 

 kimutatta, superficialis s illetoleg centrolecitill s a ke- 

 sobbi folyamatokban iniPqualis. 



A barazdillodils illtal letrejott sejtek kozott, mint azt 

 Gbobben C. kimutatta, miir a bariizdiilodils teljes befeje- 

 zese elott, tehilt a blastospha^ra teljes kifejlodeset meg- 

 elozoleg, meglehet kiilonboztetni egy, a tobbinel diu-v^b- 

 ban szemecskezett sejtet, tovilbbii ennek kozeleben nehiiny 

 magorsoval biro sejtet. Az elobbit Grobben C, miuthogy 

 vizsgillatai szerint az ivarszerv ebbol fejlodik — getiital- 

 sejt-nek — , az utobbiakat pedig, a melyekbol szerinte a 

 hypoblast fejlodik — endoderm — sejteknek tekintette. 

 A genital sejtet koruyezo sejteket vegre — mesoderm 

 sejteknek fartja, a melyokbol a mesoblast fejlodik, az 

 osszes tobbiek az epiblastot epitik fel. Miutilu a genitiil 

 sejtek sziima a bariizdolodiis legkesobbi szakiiban 4-re, 

 a hypoblastsejtek szama 32-re s a mesoblast sejteke 12-re 

 novekedett, bekovetkezik a blostoporus 6s illetoleg a 

 gastrula kepzodese. 



A gastrulakepzodesenel a 12 mosoblastsejt a blastos- 

 phiEra urebe melyed s majdnem egyidejiileg bemelyednek 

 a hypoblastsejtek is. A blastophiera melyeben a hypoblast 

 sejtek foglalnak helyet, a genitalsejtek a blastoporust sze- 

 gelyezik, a mesoblastsejtok ezek aliitt a hypoblast sej- 

 tek koriil egy ivbeu reudezodnek. A gastrula hiitoldaMu 

 aztiin egy csoport nagy sejt kulonvil el, a melyekbol a ga- 

 ratfolotti duczpiir fejlodik. A blastoporus ezutiin uemso- 

 kiira elziirul s a nyolczra szaporodott genital sejtek be- 

 melyednek a gastrula iirebe s a hypoblast alatt helyez- 

 kednek el s evvel kapcsolatban kozdetet veszi a tulajdon- 

 kepeni embryofejlodes. 



A blastoporus elzilrodiisa utiin a gastrula tojiisdadala- 

 kot olt, a has- es hiitoldal, biir kis mertekben, de az elob- 

 beninek meglaposodiisa iiltal, megis elkiilonvil. A hasoldal 

 kozepen egy Msmelyedesjelenik meg azon helyen, ahol a 

 blastoporus volt s ez elso nyoma a kesobbi sziijnyiliisnak, 

 de egyiittal az epi-, meso- es hypoblast sejtek is szapo- 

 rodnak, meg csoportoki-a kiilouiilnek. Az embryo testen 

 aztdn nemsokiira egy isquatorialis befiizodes lep fel, a 

 mely azt ket egyenlotlen, egy mellso, kisebb, es egy hiits6 

 niigyobb felre osztja. A mellso kisebb fel a fejszelvenyt, 

 a hiitso nagyobb a torzsszelvenyt kepezi. A fejszelveny 

 ket oldaliin a befiizodes mellett egy-egy fulszerii nyiil- 

 viiny emelkedik ki s ezek elso nyomai az tigastapogato- 

 piirnak. 



Az iigastapogatok kozott, kisse mellfele a sziij kep- 



zodik gyonge bemelyedes alakjiiban. A torzsszelveuy las- 

 sankent novekodik, hosszteugelye u-iinyiibau megnyulik 

 es aztiin mellso feleben befuzodve, ket szelvenyre kuloniil, 

 melyek koziil a mellsonek ket oldiibin egy-egy dudorka 

 alakjiiban egy vegtagpiir jelenik meg, a nigok, minek ko- 

 vetkeztebon az embryo a nauplius-stivdiumba lep. Az ilgas- 

 tapogatok e kozben mind jobban-jobban fejlodnek, meg- 

 jeleunek az iigak is ; de evvel egyidejiileg egy kis dudor 

 alakjiiban a tapogatopiir is jelentkezik. A fejlodos e sta- 

 diumiin a belszervek koziil meg csak a garat l^p fel az 

 epiblastnak lefele melyedese kovetkezteben, de e mellett, 

 mint azt legeloszor Mulleb P. E. a Leptodora hyalind- 

 uiil, DoHRN A. a Ikiphnm Imgisjnnd-n».], Grobben C. pe- 

 dig a Sida crystallind-n&\ es Daphnia pule.r-nel kimu- 

 tatta, az embryo elhagyja a potebiu-kot es a naupliusbu- 

 rokban folytatja toviibbi fejlodeset. 



Az embryo tovdbbi novekedesenek folyamiiban meg- 

 jelenik a ket iillkapcsi szelveny, a mit nemsokiira kovet 

 ket torzsszelvenynek fellepese is. E szakbau a tapogatok 

 es iigastapogatok miir jobban fejlodtek s kulonOsen az 

 utobbiak, a melyek elkiiloniilt iigaikkal hiitrafele iriinyul- 

 nak. A nlgok liibalakuak es eroteljesek ; de az lillkap- 

 csoknak meg nyoma sincs, biir mogfelelo torzsszelvenytik 

 niiir elkiiloniilt. Az iillkapcsi szelvenyekre kovetkezo ket 

 torzsszelvenyen az elso es miisodik lilbpiirnak nyomai je- 

 lentkeznok, kis dudorkiik alakjiiban, melyek mogott miir 

 a harmadik piir is mutatkozik. A garat ugyan megnyult, 

 de a kozepbellol meg nem nott ossze ; e mellett a teat 

 hiitso vogeu a vegbel is feltiiuik egy kis bemelyedes alak- 

 jiiban. Az ivarszorv alaptomege a miisodik lillkapcsi es az 

 elso torzeszelveny koze hvizodott, hanint ininyban meg- 

 nyvilik, hengoros tomegge alakvil, de kozepen a befvizod^s 

 s illetolog a ket felre kiilonviles nyomaival. 



A fejlodes legkozelebbi szakiiban milr negy toi-vegtag 

 van jelen, a tapogatopiir gyenge bemelyedes kovetkozte- 

 ben jobban van a fejrol lefvizodve ; a miisodik, illetcileg 

 iigastapogatopiir az elso torszelvenyig er es torzsvik veg^n 

 a kiilso oldiilon egy tiiske lep fel. A riigo kis liibhoz ha- 

 sonlit es az ligastapogatokkal egy szinten fekszik. Az 

 lillkapesi szelveuyeken az iillkapcsoknak meg semmi 

 nyoma, ollenben a liibpiirok kozvil a hilrom elso job- 

 ban kiemelkedo, a negyedik piir pedig gyengebb dudor 

 alakjiiban jeleuik meg. A fejteto lemeze — Scheitol- 

 platte — megvastagodott, ket felre kiilonvilt es a mollso 

 reszletbol az agy kezd fejlodni, a hiltsobol elleubeu a 

 homlokszemuek retiuiija. A garatfolotti dviczpiir dviczai 

 meg oniilloak s az idoggyiirvi ouiilloau fejlodik az epiblast 

 sejtekbol. A garat toviibb fejlodik, jobbau mognyulik s a 

 sziijnyiliis elott egy dudorka emelkedik, a felso ajak kiin- 

 dvvlo pontja. A vegbel ^s vegbeluyiliis is jobban fejlett es 

 folotte egy sejtcsoport kiilouvil el, a melybcll kescibb a 

 farksort^k fejlodnek. E fejlodesi szakban milr a piinczel- 

 nak is mutatkozik nyoma jobb- es baloldalon kis, lapos 



