67 



meg a torzslioz tapadt, most elviil attol es kesobbi alak- 

 jilt, nagysilgi viszonyait mutatja. 



A larva fejlodeeenek e szakat meg egy, a harmadik 

 vedlessel fejezi be, mely utan provizorikus szervei el- 

 enyesznek s lenyegeben az anyjihoz hasonlovii viiltozik. 

 A fej es tor eleri teljes alakjilt, a r^gok elveszitik mellek- 

 ilgaikat s a hat lilbpilr teljes fejlettsegi fokra jnt. Egj'et- 

 len lilrvaszerv manid meg meg e korban s nevezetesen 

 a piiratlan festekfolt, jollehet a homlokszem miir elerte 

 dillando nagysd^gdt es alakjat. A festekfolt kiilonben Saes 

 G. O.-uak es Weismann A.-nak egyezo vizsgillatai szerint 

 a teh petebcil fejlett peldiiuyokual meg az ivarerottseg 

 szakiiban is megvan s ezek e tekintetben kiilonboznek a 

 nyiiri petekbol fojlodoktol. 



A Leptodom hyalina ezek szerint teh petei embryo- es 

 lilrvafejlodesenek szempontjilbol leuyegesen elter a tobbi 

 Cladocerilktol s a Bninchiopodok-ra emlekeztet, de egy- 

 littal osszekoto kapcsot kepez a ket alreud kozott. 



15. Eletmod. 



1 . A tartdzkodiis. A Cladocer^k legnagyobb reszben 

 edes vizben lakuak s csak igen csekely azokuak a fajok- 

 nak a szilma, a melyek teuger es kontinentillis sos vizek- 

 ben elnek ; eddig csuptln 9 oly fajt ismeriink, a melyek 

 teugertlakok s ezek kozott 2 a Sididue, 1 pedig a VoUjphe- 

 midae csalddba tartozik, a kontiueutillis sosvizekbol pedig 

 a Thtphnidae csalild 4 alakja ismeretes. Az ugynevezett 

 brack-vizben is el nehiluy Cladocera-faj, de ezek edes- 

 vizekben is otthouosak, mint peldilul a Daphnia Kahl- 

 bergiensis, Schoedl. 



Az edesvizet lako Cladocenik egyarsiut nepesitik az 

 illlo, vagy lassau folyo vizeket, patakokat, folyoobloket, 

 tavakat, tocsilkat, pocsoIyAkat ; de a nagyobb ilUo vizek- 

 bou, tavakbau es tocsilkban legnagyobbresziik a partok 

 kozeleben tauyiizik, mig kisebb resziik hikiibb a mely- 

 segbe, vagy a uyilt tiikorre vonul s ezek az elobbeniektol 

 milr kiilsojiikben is elternek. E kortilmenyre legeloszor 

 LiLLJEBORG lett figyelmes, a ki a tavak nyilt tiikren eld 

 fajokat «Sjoformer» nev alatt foglalta ossze. Saes G. 0. 

 mdr egesz sorozatilt kozli ez utobbi csoportba tartozo 

 fajoknak es hatiirozottau korvoualozza a part kozeleben 

 6s nyilt tiikrou eld fajok jellemeit. Hasouloan jiirt el 

 MiiLLER P. E. is, a ki a part kdzeleben eld Cladocenikat 

 partlakok-nak, a nyilt tiiki-6n ^ldket nyUt-tiikri vagy 

 pelaijicus alakokuak uevezte. 



A partlakok es a nyilt-tiikri alakok kozott ktilsdre 

 nezve fdleg abbau van kiiloubseg, hogy az utobbiak ilt- 

 Utszobbak, gyengedebb termetiiek, az eldbbiek tobbe- 

 kevesbbe sziuezettek es erdteljesebbek. 



A Leptodoridae csalad egyetleu alakja, a Leptodora 

 hyalina kiziirolag nyiltttikri alak es testenek szervezeti 

 viszonyiiiuiil fogva joformiin csupiiu e tartozkoddshelyre 



van utalva ; de haziinkban meg eddig csak a Balaton- 

 tobol es a budapesti viirosligeti tobol ismerem. 



A Polyphemidae csalildnak egyetlen bazai k^pviseldje, 

 a Polyplienms pediculus mindig a partok kozeleben tar- 

 tozkodik. 



A Lynceidae csaMdnak majduem miudeu faja a part- 

 lakok koze tartozik s csak igen csekely a uyiltttikri alakok 

 szilma, a milyeu peldiiiil a Plewroxus nanus, az Alona 

 affinis, az Alona Leydigii, az Alonopsis elongata es a 

 Camptocercus Lilljeborgii. 



A Lyncodaphnidae csalild alakjai kizitrolag partlakok 

 s a Bosminidae csaliidbol is csak kettdt ismerek olyant, 

 a melyet a nyilttiikri alakok koze lehet sorolnuuk, neve- 

 zeteseu a Bosmina cornuta-t es a Bosinina longirostris-t. 



A Daplinidae csaliid tekiutelyes szilmu fiijai koztil 

 csak uehiiny olyant ismeriink, a melyek a nyilttiikri 

 alakok koze tartoznak s ezekre miudeuek felett a piluczel 

 ttiskenyulviinyiiuak ariiuytalan hossza s a szintelenseg 

 jellemzd, e mellett azonban a fej is gyengebbeu vagy erd- 

 sebben megnyult. Ilyenek a Daphnia Hermani, Daphnia 

 Kahlbergiensis, uemkiiloubeu a Cerioduphnia pulcliella 

 es a Scapholeberis mucronata. 



A Sididae es Tlolopedidae csalildok iilakjai kivetel 

 nelktil nyiltttikiiek s ktilouosen a Sida erystallina es a 

 Ilolopedium gibherum . 



Hogy haziink fauniijiiban mily Cladocerilk szerepelnek 

 nyilttiikri alakok gyauiint, legjobban feltiinteti a kovet- 

 kezd tilblilzat, a melyben a megfigyelt fajokuak leldhelyei 

 is fel vannak sorolva. 



Ezekhez sorakozik meg a WiERZEjsKi-tdl a tatrai 

 tavakbau megfigyelt Ilolopedium gibberum, is, a mellyel 

 egylitt tehilt a magyar fauuiibol ez ideig IC nyiltttikri 

 Cladocera ismeretes. Nagyou termeszetes, hogy e szii- 

 mokkal meg uincs es nem lehet kimeritve a magyar fauna 

 nyilttiikri Cladocera-fajainak szilma, es valoszinii, hogy 



9* 



