69 



b) Zavarosvizti tdcsdk lakdi. 



Monospilus teniiirostris, FiscH. 

 Chydorus spb^ricus, M. 0. Fe. 

 Pleuroxus hastatus, Sars. 

 Pleuroxus trigonellus, M. O. Fe. 

 Pleuroxus exiguus, Lruj. 

 Alona camptocercoides, Schoedl. 

 Alona tenuicaudis, Saks. 

 AJoua Leydigii, Schoedl. 

 Alona acautliocercoides, FisCH. 

 Acantholeberis curvirostriB, M. O. Fe. 

 Macrotlirix rosea, Jur. 

 Macrotbrix bxticornis, JuR. 

 Moina braohiata, M. O. Fr. 

 Ceriodaphnia rotunda, Straus. 

 Daphnia i)ulex, De Geer. 

 Daphnia Sobsefieri, Baied. 

 Daplmia obtiisa, Kuez. 

 Daphnia psittacea, Baied. 



Van azonban uehilny olyau faj is, a mely a tiszta es 

 a zavaros vizu tocsilkban egyanlnt otthonos, mint a Cerio- 

 (lajiiinia qiMdrangula, a Simocephalus vetuliis es a Sca- 

 pholehcris mucronata is. 



Tozeges mocs.^irokbol csak nagyon keves fajt ismerek 

 ^s ezek a kovetkezok : 



Polyiihemna pediridns, De Geer. 

 Pleuroxiis admmui, Jur. 

 Simocephalws serndatus, Koch. 



a melyek koztil a ket elsot a Sz.-Auua to szomszedsaga- 

 ban fekvo Mohos-to viz^beu taMltam. 



A sosvizekbol eddig meg csak a Moina salina-t isme- 

 rem, a mcly kiilonosen a tordai sostavakban roppant 

 tomegekben tany<lzik. 



Az evszakokat illetoleg, a melyekben a Cladocer.lk 

 tomegeseu megjeleunek, altakiuossagban aunyit jegyez- 

 hetek meg, hogy az miudig a tavaszi es nyilri houapokra 

 esik. Mihelyt a vizek jegkerget felengesztelte a tavaszi 

 nap raeleg sugara, megjeleuuek egyes Cladocerilk es szil- 

 muk az ido haladtiival fokozatosan novekedik. A taviisz 

 kezdeteu megjeleno fajok kozott leggyakoriabbak a Daph- 

 nia genus alakjai s ezek aztilu az egesz nyilr folyamiibau 

 majdnem miudeuiitt otthouosok. Ezekhez sorakozik a 

 Lynceidac csalildbol a Cliydorus genus, a mely a tavaszi 

 houapokban a legnepesebb. Valamivel kesobben meg- 

 jeleunek a Simocej^hidus, a Macrothri.v genusok fajai s a 

 Lynceidac csaladnak majdnem osszes fajai. Miljus elejeu 

 mdr fellepnek a Sida- es Ceriodaphnia-nemek kepviseloi, 

 meg ugyau e ho vegen a Leptodora hyalina, juuiusban 

 pedig a Scapholeberis-ek es a Chydorus globosus. Az osz- 

 szes fajok azonban nydr kozepen erik el delelesoket s 

 azoutiil lassaukent gyerulnek, vegre a tel bedlltdval veg- 

 kepen eltunnek. 



2. Elettartani es clctszicossag. A Cladocerilk ^lettar- 

 tama es eletszlvossiiga, daczdra gyenged szervezetiikuek, 

 ariluylag vekouy piinczeljukuak es kicsinysegukuek, anlny- 

 lag eleg liosszu, egyesekuel 2 — 4 houapra teijed az, 

 milsokuill azoubau, kapcsolatban a fenntai-to kozegnek, 

 a vizuek gyorsabb elpilrolgilsilval, alig nehilny napra 

 terjed. 



A kifejlett illlatok eletszivossilga arilnylag eleg nagy 

 es a viz homersekvilltozasa nem mindeu esetbeu v^g- 

 zetes. Ezt mutatja miudenek elott az a koriilmeuy, hogy 

 az alfold illlovizeit nepesito egyes fajok a Tiltra es a 

 Ketyezilt tavainak jeghideg vizeben egyarilnt elenken 

 vegezik eletmiikodestiket. De a mint nem korliltozza, 

 veszelyezteti letiiket a viz hidegsege, ugy nem vesze- 

 lyezteti aunak melege sem, mire nezve igen szep peldilt 

 szolgaltat az aradi korcsoIyiiz6 to meleg vizevel, a mely- 

 beu sziimos Cladocerilt taliiltam 1885. 6vi kutatiisom 

 alkahuilval. 



A viz vegyi osszetetele sem nagyon korMtozza a Cla- 

 doceriikat, a mi mellett eleuken bizonyit az, hogy a 

 dorozsmai, palicsi szikes tavakbau ugyanazokat a fajokat 

 talilltam meg, a melyeket az Alfolduek es Erdelynek 

 uagyou sok, tisztiln edesvizii illlovizeiben. Azonbau a 

 fajok szeriut kisebb-uagyobb mertekbeu villtozik e ko- 

 zombosseg, mert peldiiul az esovizu pocsolyilkbol kivett 

 Simocephalus retulus a tiszta kutvizbeu rovid idon el- 

 pusztul, ellenben a Daphnia Schaefferi 2 — 3 hoig megel 

 abbau. 



A vfznek gyors tomoriilese es elpilrolgdsa valameunyi 

 Cladoceriikra eletveszelyes, de teli peteik milr daczolnak 

 a kiszilradilssal is, meg pedig huzamosabb idon keresztiil. 

 Schaeffee meg a vekonyburku, uyari petekuel es a uyilri 

 embryokuill is tetelozett fel ellenilll6k6pess%et a kiszilra- 

 diissal szembeu, de e felteveset egyetleu kdsdbbi buvilr 

 sem igazolta, sot Straus azt teljeseu lehetetleunek uyil- 

 viluitja. 



3. Ektjclcnsegek es helyvdltoztatds. Az eletjelense- 

 gek koziil legfeltiinobb s egyuttal legerdekesebb a Cla- 

 doceriikuak a napuak kiilonbozo szakaibau val6 megjele- 

 neso. Igen erdekes e tekintetben a Leptodora hyalina, a 

 mely miut uyilttukri alak a uap ktiloubozo szakaibiin, 

 miut azt legeloszor Weismann A. a Bodeui-to Leptodord- 

 jiiuill (1. pag. 5G — 57. SA.) eszlelte, a vlz kiilonbozo 

 melysegu retegeiben tartozkodik. Igy peldilul uapkozben, 

 valamint tiszta, holdviliigos estekeu, majduem kiziirolag 

 a melysegben iil, bonis vagy holdtalau ejjelekeu a folti- 

 letre jou fel. 



Leydig vizsgiilatai szerint a Cladocerilk tomegeseu 

 csupiin koriin reggel, vagy meleg est^keu es borus 

 uapokon tart6zkoduak a viz foliilet^u, ellenben vero- 

 feuyes napon a melyebb retegekbe sziilluak aM. Evvel 

 egeszeu ellenkezot dllit Schaeffer a Daphnia Schaejferi- 

 rol, a mely szeriute magasabb homersekuel es verofenyes 



