70 



napon a foliiletre emelkedik, ejjel ellenben es borus 

 napon a melysegbe meriil. Valoszinii kiilonbeu, hogy a 

 Cladocerilk megjelenese az evszakok, a koriilmenyek es 

 taliin a fajok szeriut is meglehetosen viiltozo. 



A helyviiltoztatiis a uemek es fajok szerint kisebb- 

 nagyobb mertekben villtozo. Igy peldiiul a Simocephalus 

 retulus, a Scapholeberis mucrinuitii, a Cerioduphnia rcti- 

 eidata es a Poli/phemus pediculiis majduem kivetel uelkiil 

 a hdtukon lisznak, meg pedig igen tigyesen. Ezekhez 

 sorakozik a Leptodorn hiialina is, bilr nem kiziirolagosan 

 hiituszo. Az emlitett fajokuiJl, miut kiilonosen a Polyphe- 

 mus 2)ediculus-n&\ es a Leptodora hyalina-nk\ az ilgas- 

 tapogatokat miikodesiikben uagy mertekben tamogat- 

 jdk a sziibadou fekvo Iilbak , ellenbeu az osszes tobbi 

 Cladoceriikniil a pilnczel iiltal eltakiirt liibak e feladatot 

 nem igeu vegezik. A Pohjphemus pediadus-hoz hasonloan 

 iiszik a Scapholeberis miieronata es a Ccriodaphnia reti- 

 culiita, meg pedig rendeseu a viz foluleten egyenes vonal- 

 ban, a Simocephalus vetidus ellenben a viz melyebb rete- 

 geiben egyenesen alulrol — folfele es foliilrol — lefele, 

 igen gyakrau nyilsebesseggel es megszakitils nelkiil, a 

 koriilmeuyek szeriut azouban sokszor tapado szerveuek 

 segelyevel novenyi-eszeki-e tapad, mint azt Sohaei''fer, 

 0. Fr. Mi^LLER es JuRiNE is eszlelte. A tuliijdonkepeni 

 Daphnia fajok hasuszok, de azert ezek is igeu gyaki-an 

 emelkednek es szilllanak alil a Siinocephalus -era, emle- 

 kezteto modou, az iigastapogatok miikodese kovetkezte- 

 beu azouban liel^v^viiltoztatilsuli szakadatlan ugnisok Un- 

 czoIiitii.b6I lill. Ily modou a viz folsziuere emelkeduek es 

 ^gastapogatoikat kifeszitve, egy ideig fiiggve maraduak, 

 majd aztiiu lassan alilfeneldenek, a nelktil, Iiogy iigastapo- 

 gatoikat osszecsapuilk. E mozgilsuk, s illetcileg az ilgastapo- 

 gatok miikodese kovetkezteben a vizben s^abadon lebego 

 tilpliilek-anyagok a liibak koze jutnak, a melyek koziil az 

 elso piir aztiln azokat a sziijnyililshoz vezeti. A Lynccidae 

 csalild kiiloubozo fajaiuill a helyviiltoztatiis modja es 

 irilnya meglehetos villtozo, igy peldiliil Jurine szeriut a 

 Pleiiroxus aduncus gyorsan es egyenes iriiuyban halad 

 kituzott czelja fele, a Chi/dorus sphaericus inkiibb kering 

 mint uszik, meg pedig meglehetos gyorsasiiggal. 



Tilpliilkozils tekinteteben a Cladocerdk a mindenevo 

 iillatok koze tiirtozuak es felfaljiik a novenyi reszeket 

 epeu iigy, miut az iillatiakat, ez utobbiakat rendesen 

 korhado illlapotban. De van kozottiik tisztiin husevo is, 

 meg pedig ragadozo, mint peldtlul a Leptodora hyalina, 

 a mely Weismann A. megfigyelesei szerint kis Capepod- 

 riikokat rixgadoz. Kiilonben joformiln azt mondhatjuk, 

 hogy a Cladocerdk valamenuyien illlati reszekkel tiipliil- 

 koznak s a noveuyi reszekuek a sziljhoz es illetoleg a 

 gyomorba jutAsa csak esetleges. 



A zavaros vizben tart6zkod6 Cladocerilk igen gyakran 

 gazdaallatok gyanilnt szerepelnek, a mennyiben testok- 

 nek kiildnbozo tiijaira alsoreudil Algilk es az Infusoriumok 

 koziil Vorticelld-k telepednek meg. Ha a Vortecilld-k csak 

 az illeto riikfaj piiuezeljilra telepeduek, az esetben nem 

 nagy akadillyt kepeznek, ha elleubeu az ligastapogato- 

 kat lepik el, iigy elobb meguehezitik a helyviiltozta- 

 tiist, kesobb pedig a gazdiiuak olpusztuliisilt okozzilk, 

 mivel az ilyenformiin akaddlyozva van a zsdkmilny meg- 

 szerzeseben. De meg Rotatoriumok is telepednek neha 

 egjdk-miisik Cladocenira, luiut azt Muller 0. Fr. eszlelte 

 volt egy, zavaros vizben elo Daphnia jJcnnatd-n&l, a mely- 

 nek pAuczelja telve volt Brachionus urceolaris-okk&l. 



Az elobb emlitott kiilso elosdiekn^l, vagy helyesebben 

 asztalkozosokuel sokkal veszelyesebbek az itt-ott fellepo 

 gombabetegsegek, a melyek neha nagy pusztitiist vegez- 

 nek az illeto Cladocera-fajbau. Ilyeu gombabetegseget 

 eszlelt Mi'LLER P. E. a Leptodora liijalina-nul, a melynek 

 koztakarqiiin iit egy Saprolegnia hatol be a test belsejobe. 

 Leydig a Daplmia ma^pia es Simocephalus vetulus bel- 

 szerveit tobb alkalommal egy Sphaeria liltal, val6sziuiileg 

 a EoBiN-fele Sphaeria cntomorhiza illtal egeszen behitlo- 

 zottoknak taliilta. A Lathonura rectirostris verobleiben 

 vegre ugyancsak Leydig egy megnyult, vililgos korvoualu, 

 majd tomlo-, majd gombolyded alaku gombafajt esz- 

 lelt. 



Psorospermia-szeru kepleteket legeloszor Letdio taMIt 

 a Polyphemus pediculus, Chydorus sphaericus es a Simo- 

 cephalus retidus testiirebou s itt kiilonosen a belcsatorna, 

 vagy a petefeszkek hossziiban ; azonos ez a Lebekt 

 es Naegeli iiltal meghatiirozott Panhistophytum ova- 

 tum-maj\. 



Egy igen feltiino betegseget eszlelt Leydig egyes Chy- 

 dorus sphaericus p^IdiinyokuAl, a melyeknel az elenk pi- 

 ros szinii verben uagyszilmu, moniisz alakii, elenk moz- 

 gilsu gombocskeket Iiitott, de a melyekuek termeszetet 

 meg eddig homilly fedi. Legujabban Mbtschnikow E. is- 

 mertet egy, a Dcqdinia maijna-nA\ elojovo epidemikus 

 betegseget, a melynek okozoi kis gombocskilk s ezek foleg 

 a szivet tilmadjAk meg. 



A termeszet hdztartiisilban a Cladoceriiknak szembe- 

 tiiuobb szerep nem jutott es miikodesiik majdnem oszre- 

 vehetetlen. Szerepiik azonbau uekik is van. Egyreszt 

 egeszsegiigyi orok gyandnt miikodnek, felfalva a korhado 

 szerves reszeket, de miisreszt miut zsiikmiluy is meglehe- 

 tos foutosak. Igen sok hal, madiir es vizi roviu- meg rovar- 

 Mrva nyeri tilplalekiit a tomegesen megjeleno Cladoce- 

 rfikbol, mint azt Leydiq a Coregonus Wartmanni es a 

 Salmo salveUnus gyomortartalmiinak vizsgiilata ut^n 

 kimutatta. 



