87 



E szerint tohiit a hazilnkbau elofoi'dul6 fajok kozttl 

 ketto, a Chi/dorus filohnsus es Chydorm spliaericua cosmo- 

 polita, a mas hiirom meg csak ket uiiis fauuateriiletrol 

 ismeretes. 



1 . Faj. Chydorus jnmctatm. Hellich. 



Chydorns pnuctatus, HELUcn B., S. pag. 1 10. Fig. F<(i., 

 Ch. iiunctatus, Wierzejski A., S. jjag. iS., ,';?. pag. 25. 



Ilostro longiusculo ; testa corporis reticulata, retis strio- 

 latis ; cauda brcri, parte ulteriore latiore quam swperiore, 

 super anum jirocessu acuminato ; ungrihus caudaUhus ad 

 basin unidentatis denseque ciliatis. 



Longit. : 0-44— 0-4.7 mm. ; altitud. : 0-42— 0-44 mm. 



A him ormiinya rovid es tompaesucsu. A tapogatok 

 vaskosak, kiilso oldalukou a tapinto sorte mellett kettos 

 koiTonalu szaglopillczikiival ; a csiics szaglopiilczikiik hosz- 

 szuak, de ktiloubozo uagyok. Az utopotroh alatt oroseu 

 kimetszett, ivelt, a vegkixrmok rovidek, sfmiik, mellek- 

 karom nelkiiH. Hossza : 0-4!2 mm. 



Haziiukbol Wiekzejski A. ismertette legeloszor, a ki a 

 tatrai taviikban eszlelte. 



2. Faj. Chydorus sphaericm, Mull. 0. Fr. 



I. T&bla, 5., (i., 9., 1(1. libra. 



Lynceus Bpbajricus, MOller 0. Fr. 1. pag. 71. Tab. 9. 

 Fig. 7—9; MiLNE Edwards,1. III. 3S6. — Mouocuhis sph:p- 

 ricus, JuRrNE, 1. pag. 157. Tab. 1(J. Fig. 3. a — m. — Lyuceus 

 spliiEricus, KocH, 1. H. 36. Taf. 13. — Cliydorua MuUeri, 

 Leach, 1. — Linceus sphfericus, Zaddach, 1. pag. 29. ;Lie- 

 viN. 1. pag. 41. Taf. 10. Fig. 5.; Fischer S. 5. pag. 192. 

 Taf. 9. Fig. 13 — 15. — Cliydorus spbsericus, Baird, 7. pag. 

 126. Tal). 16. Fig. 8. — Lynceus spluericus, Lilljebokg, 1. 

 pag. 86. Tab. 7. Fig. 12 — 17. — Chydorus sphsericus, Schoed- 

 LER, 2. pag. 27. 4. pag. 12. Tah. 1. Fig. 5—7. - Lyuceus 

 sphsericus, I^eydig, 1. pag. 225. ; Toth S. 2. pag. 184. 1. 

 pag. 1.5.1. Fig. 18.; Norman and Br.u)y, 1. pag. 48. Taf. 21. 

 Fig. 12. — Cydorus spbserieus, MtiLLER P. E. 1. pag. 194. 

 Taf. 4. Fig. 24. — Lyuceus splisericua, FRiti, 6. pag. 246. 

 Fig. 58. — Chbydorus spliEericus, KuRZ, 1. pag. 71. Tab. 3. 

 Fig. 9. 10.; Hellich, 1. iiag. 111. Fig. 67. 6S. ; BmGE, 1. 

 pag. 99. Tiib. 2. Fig. 19. 



Rostro lomiiusculo ; testa corporis rctirulat.a ; cauda 

 breri, per totam fere longitudinem aeque lata, supcranium 

 pirocessu acurninato, apice rotundato ; ungribus caudali- 

 bus ad basin unidentatis breribus. Mas rostro hrevi, an- j 

 tennis robustis ; cauda partc dimidia ulteriore raldc j 



angustata, ah ano ad apiccm attenuata, ungvihus iner- 

 mihus. 



Longit. 5 : 0-4.3 mm. ; altitud. 9 : 0-38 mm. 



A him a nosteuyuel kisebb, hilta feltiinoen ivelt, 

 ormiinya meglehetos rovid, aunyira, hogy a tapogatok 

 azon j6val tul terjednek. (I. tilbla. G. abra.) Kiilonosen 

 jellemzoek a tapogat6k, mivel lapitottak, kulso szege- 

 lyiikon az ostor elott a tapiuto sorte ered, csiiesiirol 

 pedig kis fogacskiikt61 koszoriizva az egyenlotlen, de 

 hosszu szaglopiilczikiik emelkeduek. Az elso Mbpiir kar- 

 mai uagyok, er(:!sen hajlottak (I. tilbla. 10. ilbra) s 

 alapjukon a liibak mellso szegelyerol egy rovid, merev 

 sortepamat ered, a mely a karmok mozgdsiit szabiilyozza, 

 konuyfti. Az utopotroh V(5gs6 felebeu erosen elkesko- 

 nyedett, miutegy f(51hoIdalakulag kimetszett, szegelyen 

 tiiskek uincseuek, hauem e helyett a vegkoroua alapja 

 kozeMben egy orosebb sorte emelkedik. (I. falbla. 4. ilbra.) 

 A vegkarom csak egy mellekkarommal fegyverzett. 



E fiijuak Kolozsviirt egy erdekes varietiisiit is tabll- 

 tam , a melyuel az ormiiuy feltiiuoeu rovid volt , a 

 piinczel hasoldali szegelye pedig a mellso ziig kozele- 

 beu feltiiuoen kihasasadott. (I. tiibla. l.^j. abra.) Utopo- 

 trohjiiuak szerkezet(3ben uemileg elter a torzsalaktol, 

 a mennyiben a vegbeluyiliis csiicsa nem szokellik ki 

 erosen, tovilbbii csiicsa fele gyengeu keskeuyedett, .5 — 

 kis fogacskiival ekitett s a vegkai-mok alapjiiu csupiiu egy 

 mellekkarom van. (I. tilbla. 12. ilbra). 



A legelterjedtebb fajok koze tartozik. Az eddig ilt- 

 vizsgillt eur6pai faimateriiletek mindeuiken elofordiil. 

 HazAuk fauniijiibau a legkozonsegesebb fajuak mond- 

 hatom s csak nem mindeu lelohelyen gyiijtottem kiilon- 

 bozo koriilmenyek es magassilgi viszonyok kozott. Az 

 alfoldi vizektol kezdve egeszen a Eetyeziit es a Tiitra 

 tavainat vizeig minden kozbeneso helyen eszleltem. 

 Termo helyei gyaniiut emlithetem Budapestet, honnan 

 T6th S. es MarqO T. emlfti s a hol eu is taliiltam, to- 

 Viibbii a kovetkezo helysegeket : Kolozsvar, Kotelend, 

 Magyar-Nildas, Mohosto, Retyeziit, Kiucsi, Feketepatak, 

 Zeuogat6 , Csehtelke , N.-Teremi , Csslpor, Szucsiigh, 

 Novaly, Katoua, Mehes, Nagy-Pesteny, Uzdi-Szt.-Peter, 

 Deeg, Mik6-Ujfalu, M.-SiUyi, Deva, Eeth, Brasso, Vaj- 

 dakuta, Also-Eiikos, Gyeke, Biiresd, Nagy-Silrmiis, Also- 

 Vist, Biild, Kecskemet, Gyulas, F.-Kiipolna, Marosviisiir- 

 hely, Segesd, Heviz, Kis-Osztro, Debreczen, N.-Viirad, 

 Piispokladiiny , Karczag , Kisiijsziillils , Miskolcz , Dios- 

 gyor, Szieluicz, Lipt6-Sz.-Mikl6s, Demenfalu, Beseuyofalu, 

 Cserua, Nagy-Kiiroly, Arad, Temesvilr, Eetisova, Szeged, 

 Pahcs, Dorosma, Ecsed, Nagy-Biiuya, Szatmar, N.-Som- 

 kut. WiERZEJSKi adatai szeriut e faj a k6vetkez(5 tiltrai 

 tavakban houos : hiitso toporowyt6, kozepso es mellso 

 toporowy to, halasto, popriidi t6, kesiuiirki zold es 

 fekete t6, teugerszem, feher tavak a rezakuiik alatt, her- 

 uy6s t6, fekete to a Koscselek alatt, kett(js t6 a kis kos- 



