96 



brevi, nlia^posiice, aliiore qxuim aniice manjinibus venira- 

 libus rotundatis, setas ubique longas (jerentibus, jJostice 

 angulum rotundatum inermem forniantibus ; cauda 

 maxima, latissima, supra anum 8-deniata, ad apicem 

 rotundata serie spinarum mavginalium minimarumaiquc 

 utrinque lateribus serie spinanim longarum fasciculatim 

 dispositarum armata ,- ungvibus caudaUbus inermibus 

 dente basali carentibus. 



E faj slltalslnos jellemoit tekintve nagyon emlekeztet 

 az Alona Leydigii es az Alona acanthocercoides fajokra. 

 Az elsohoz hasonlit abban, hogy piinczeljiiu egyenes 

 bariizdilk vannak, de elter tole a barslzdiik kozotti terek 

 finom, hulliimos rov;ltkilzottsiigaval, az Alona acantho- 

 cercoides-tSl pedig epen abban kiilonbozik , a miben 

 hasonh't az Alona Lei/digii-hez. Mindket fajtol kiiloubozik 

 mellso tapogatoinak sortezettsegevel s az Alona Ley- 

 digii-io\ elter meg abban is, hogy vegkarmainak alapjiln 

 nincs mellekkarom, mely tekintetben az Alona acan- 

 thocercoides-hez hasonh't, a melytol azouban kiilonbozik 

 annyibau, hogy vegkarmai csupaszok. Szoval e faj az 

 Alona Leydigii es az Alona acanthocercoides kozott koz- 

 vetito alakot kepez. 



Lougit. ? : 0-75— 0-85 mm. ; altitud. ? : 0-7— 0-.S2 mm. 



Meg ez ideig csupdn a Balaton-to vizeuck faundjdbol 

 ismerem s epen ezert adtam a «balatonica» nevet is. 

 A Balaton vizebol a siofoki partokon halilsztam, de csak 

 nosteuyeket s itt meglehetos gyakorinak Litszik. 



4. Faj. Alona qffinis, LEYDia. 



I. Tdbla. 5.3-59. abra. 



Lynceus affiuis, Leydig, 1. pag. 223. Tab. 9. Fig. 68. 69.; 

 L. affiuis, ToTH S., 3. pag. 20. Fig. 24. 25. — Alona affinis, 

 ScHOEDLER, 3. pag. 19.; A. afflnis S.\rs G. O., 3. pag 217. — 

 Lyuceus (xuadrangularis, Norman aud Brady, L jiag. 26. 

 Taf. 2L Fig. 5.; L. affiuis, Fric, 6. pag. 242. Fig. .50. — 

 Alona affiuis, Hellich, 1. pag. 8.5. Fig. 42. 43. 



liostro brevi ,• macula cevebrali oculo minore ; labro 

 processu mediali glabro vel biaculeaio; iesta corporis 

 fere rectangula, interdum areis hexagonalibus insirucia, 

 vel longitudinaliter striata, margine venirali recto, aut 

 subrecto, setas ubique mediocres gerenti, postice angulum 

 rotundatitm inermem formante ,• cauda magna apicem 

 tiunratum versus jmrum lafiore, margine dovsali sevie 

 marginali aculeorum mediocrium setosorumquc vesiita ; 

 ungvibus caudaUbus curvatis, praeter dentem basalem 

 serie dentium minimovum avmatis. 



TaliUtam oly varietilsiit is a Szeut- Anua taviibau, a mely- 

 n61 az utopotroh szegelytiiskei nem voltak sortezettek, 

 hanem egeszen simsik. (I. Tilbla. ,54-. ilbra.) 



Longit. ? : 0-9— f)-9S mm.; tiltitud. ? : (l-.i-l— 0-51 mm.; 

 altit. capit. ? : 0'2.5— ()'i2(; mm. 



A him kisebb a nostenynel, hiitoldali szegelye nem 

 oly ivelt e.s felsci hiitso ziiga magaBabban fekszik, tompdn 



kerekitett. Ormiinya tompa, rovid es szeles. Tapogatoi 

 szinteu rovidek, de a szaglopillczikiik megis az ormiiny 

 csiicsilig eruek. A pi'inczel feliilete meglehetos siiriien 

 fekvo hosszbarixzdilkkal ekitett. Az utopotroh hiitso sze- 

 gelye egyeues ugyan, de azert maga az utopotroh nem 

 miudeuiitt egyenlo szeles, mert csiicsa fele gyeugen 

 elkeskenyedett ds tompiln kerekitett. A vegkarmok alapja 

 nincs elesen elkiilouiilve, miuthogy az utopotroh csucsa 

 uincs bemetszve. Az utopotroh hiltso szegelyen s a sze- 

 gelytol kisse tiivolabb egyeulotlen hosszu, finom sortecs- 

 kek pamatainak hosszsora emelkedik. A vegkarraok es 

 mellekkarmok egeszen similk s az ivarnyilils alapjuk elott 

 nyilik. (II. Tiibla. 5(3. iibra.) 



Lougit. cf : 0'78 mm. ; altit. cT : 0'.3G mm. ; altit. 

 capit. cf : O'^o mm. 



Hazilukbol legeloszor TOth S. s az 6 nyomiin Maeg6 

 T. is Budajjest kornyekerol ismertette. En legeloszor a 

 EetyeziU hegytomegebeu levo Zseminye- 6s Zenoga-tobol 

 ismertem meg, kesobb azoubau tobb helyen is talilltam, 

 nevezetesen Csehtelke, Siirkilny, Gyeke, M.-Siilyi, Uzdi- 

 Szt.-Peter, Deeg, Boldogviiros, Nagy-Pesteny, Pii.spok- 

 ladiiny, Karczag, Kis-Uisziilliis, Debreczen, Szielnicz, 

 Lipto-Szt.-Miklos, Demeufalu, Beseuyofalu, Cserna, Ver- 

 secz hatilriirol iillando, novenyekben bovelkedo vizekbeu, 

 tovilbbil a Balatou-to siofoki partjainak kozeleben. 



5. Faj. Alona quadrangularis, MiiLLER 0. F. 



I. Tabla. 60. abra. 



Lyuceus quadraugularis, Muller O. Fr., L pag. 74. Tab, 

 9. Fig. 1 — 3. — Aloua qu:idi'augularis, Baird, 7. pag. 131 

 T.ab. 14. Fig. 4. ; A. sulcata, Schoedler, 1. pag. 28. 4. pag. 

 21. Tii,f. 1. Fig. 24. 25.; A. quadrangularis, Muller P. E. 

 1. pag. 176. Taf. 3. Fig. 20. 21.; A. quadrangvdaris, KuRZ, 

 1. pag. 56. ; A. quadraugularis, Hellich, 1. pag. 87. Fig. 44. 



Rostro brcvi ; macula cerebrali magnitudinem oculi 

 i'ix attingenti ; labro processu mediali glabro ; testa cor- 

 poris evidenter, longitiulinaliter striata, fere rectangula, 

 margine ventrali subrecto, setas ubique mediocres gerenti ; 

 cauda magna, apicem truncaium i-ersus latiore, margine 

 dorsali roiundato, serie marginali aculeorum mediocrium 

 et serie laterali squamarum ortiata ; ungvibus caudalibus 

 denie parvo insirtu:tis. 



Longit. ? : 0-7— 0-85 mm. ; altit. ? : 0-4.4— 0-4(i mm. 



A him uyulilukabb es kisebb a uostenynel, hiitoldali 

 szegelye majduem egyeues lefutiisii ; ormiinya rovid, 

 tompa, mell fele mlnyulo s tapogatoi az ormiin>Tiiil 

 hosszabbak. A tapinto sorte rovid, de eros. Az ligiistapo- 

 gatok iigainak elso izerol hiiinyzik a tiiske. Elso Libpilrjil- 

 nak karmai ercisek, alapjukou es vegiikon szelesedettek. 

 Az utopotroh alak tekintetebeu hasonlit a uosteuyehez, 

 de hiitso szegelyerol hiiinyzik a fogacskilk kiilsci sora 

 s csupiin a finom sorte pamatok belso sora van meg. 

 A vegkarmok, nemkiilonben a mellekkiirompiir is sima 



