99 



13. Fiij. Alona mmptocercoides, Schoedl. 

 II. Tabla. H., 13. abra. 



Camptocercus alouoicles, Schoedler, 2. pag. 27. — AJoua 

 camptocercoides, Schoedler, 3. pag. 24. Tab. 1. Fig. 8 — -10.; 

 A. teuuicauclis, Heluch, 1. pag. 88. Fig. 4.5. (Pro parte.) 



liostro brevi, macula cerebrali oculo minore ; labro 

 processu mcdiali (jlahro ,• testa rorporis areis quadran- 

 (jidaribus rel hexagomdilms, fere rectaiujida, manjine 

 ventrali recto, setas lonjas postice sensini breviores ge- 

 renti, postice anipdum obtusum, inermem formanti ; 

 cauda angustata, ad apicem attenuata, upice truncata 

 incisaque, serie manjiiudi aculeorum, ultimorum lomjo- 

 rum, superiorum parvorum, armata ; umjvibus caudali- 

 hus dente majno. 



Longit. ? : 0-4.8— 0-5 mm. ; altit. ? : 0-28— 0-3 mm. 



Hazilnkbau e fajt meg csak keves helyrol ismerem, 

 igy nevezeteseu Kolozsviir, Apaliida es Oltszem hatiirilu 

 gyujtottem. 



14. Faj. Alona parvula, Kurz. 



II. Tabla. 14., 1.5. libra. 



Alona parnila, Kurz, 1. pag. .50. Ttcb. II. Fig. 8. 



Ilostro hrevi ; macula cerebriUi orulo minore ; lahro 

 processu medudi ijhtbro ,- testa corporis hmgitudinaliter 

 ohsoletius striata vel laevi, linea dorsali rotundata, mar- 

 gine ventraU recto, setas postice sensim Irreviores gerenti, 

 postice amjulum ohtusum, inermem formante ; camia 

 brevi, lata, apicem versus truncato-rotundatum paululuni 

 attemuita, margine dorsali dmtibus 7 — 8 ae^iualibus setis- 

 quc parvissimis ; uniivihus caudalihus dente hasali. 



Longit. ? :0-3--0-i. mm.; .iltit. ? : 0-^5— 0-3 mm. 



Vizsgillatiiim folyamilban csak ket helyen s nevezete- 

 sen AI.s6-Riikos es Apahida hatilriln, az utobbi helyen a 

 nagy tobixn eszleltem. 



1.5. Faj. Alona tuberculata, Kurz. 



Aloua tuberculata, Khrz, 1. pag. .51. Taf. 2. Fig. 3. ; 

 A. tuberoiilata, Birge, 1. pag. 107. Taf. 2. Fig. 17—18. 



Rostro brevi ; inacuhi cereliridi nculo parvominore; 

 testa corporis brevi, tidierculis parvis ; marijine ventrali 

 leniter rotundato, setas breves yerenti, postice anguhim 

 rotundatum, inermem formanti ; cauda hrevi, lata, apice 

 rotundata, serie marginali spinarum vmtutarum ; ungvi- 

 bus dente parvo. 



Lougit. ? : 0'3 — 0'4 mm. 



Haziinkbau meg eddig csak a Mohos-tobau s a kor- 

 nyekeu fekvo pocsolydkban taldltam. 



16. Faj. Alona tenuicamlis, Saes G. 0. 



II. Tiibla. 16—18. 4bra. 



Lynceus cpiaclranguJariB, Baird, 7. pag. 192. Tab. 3. Fig. 

 9 — 11. pag. 131. Tab. 16. Fig. 4. — Alona tenuicaudis, Sabs 

 G. O. 2. pag. 285. — Lynceus tenuicaudis, Norman and Bkady, 



1. pag. 23. Tab. 19. Fig. 3. — Alona tsnuicaudis, Mullkr 

 P. E.,i. pag. 179. Tab. 3. Fig. 20. Tab. 4. Fig. 24.; A. te- 

 nuicaudis, Kurz, 1. pag. 52. ; A. tenuicaudis, Hellich. 1. 

 pag. 88. Fig. 45. 



Rostro brevi ; macula cerehrali oculo minore ; labro 

 processu mediali glahro ; testa corporis ainple, longitudi- 

 naliter striata, fere rectangula, margine ventrah leniter 

 rotundatti, aut recto, setas lon{/as postice sensim hreviores 

 gerenti, postice angulum ohtusum, inermem formanti ; 

 caudu longa apicem versus attenuata, apicc truncata, 

 incisa, serie laterali squamarum minimarum serieipie 

 marginaU aculeorum, aut seriefere marginali aculeorum, 

 ultimorum longorum, validissimorum, superiorum per- 

 parrorum armatio ; ungvibus caudalibus dente magno 

 armatis. 



Lougit. ? : 0-63— 0-6 mm. ; altit. ? : 0-31— 0-3(J mm. 



A him, melyet nehiiuy peldiinybiin alkiilmam volt 

 megfigyelni, iiltaliinos alak es kiilszerkezet tekiutetebeu 

 hasonlit a nostenyhez, de annill kevessel kisebb, foje ero- 

 sebben mell- es ablfele szokcll. Tapogatoi az ormiinyuiil 

 valamivel hosszabbak s a tapintosorteu kiviil a kis ostor 

 is ki van fejlodve. Az elso liibpflr karmai erosek es na- 

 gyon gorbiiltek. A potroh vegen a fiirksortek eldtt hilrom 

 hanlntsorban fiuom sortek emelkednek. Az utopotroh 

 iilak tekiuteteben nem sokbiin ter el a nosteuyetol, a 

 veg-karmok alapjilu azonban csiik gyengen vdjt ; hiltso 

 szegelye egeszeu csupasz s csak a vegkarmok alapjiin, a 

 bemelyedesben emelkeduok sorteszeru kepletek, neveze- 

 tesen negy finom sorte, ezeken tul ket eroteljesebb, hen- 

 geres nyulviinyka, melyeknek elsejerol egy erosebb tiiske, 

 mitsodikilrol pedig tobb fiuom sortecske emolkedik s 

 vegre meg hilrom finom, egyszerii sorte. (11. Tiibla, 

 18. ilbra.) A veg-karmok egeszen simiik, nemkiilonben a 

 mellek-karmok is. 



Lougit. d" : 0-4— O-i.5 mm. ; iiltit. d' : 0-:25— 0-29 mm. 



Igen uagy foldrajzi elterjedessel biro faj, a mely ha- 

 zankban is kozouseges. Eddig ismert termohelyei a 

 kovetkezok: Apabida, Novaly, AIso-Riikos, Deva, Nagy- 

 Siirmils, Segesd, Heviz, Domba, Medgyes, Piispokladilny, 

 Kiirczag, Kisujszdllils, Debreczen, Diosgyor, Lipto-Sz.- 

 Miklos, Szielnicz, Demenfalu, Csilpor. 



17. Fiij. Ahma lacustris, n. sp. 



II. Tabla. 19., HO. abra. 



Rostro brevi; nuicula cerebrali oculo minore ; lahro 

 piocessu mediali glabro ; testa corporis striis longitudi- 

 nalihus dense vestita, linea dorsali parum arcuata, mar- 

 gine ventraU subrecto, setas postice breviores gerenti, po- 

 stice amjulum obtusum inermem formanti ; cauda hrevi, 

 ajncein ver.sus rotiimhitwm attenuata seriefere marginali 

 aculeorum sensim minorum armata, ungvihus caudaUhus 

 unidentatis. 



Longit. ? : O-i— 0-5 mm. ; altit. ? : 0-35— 0-4 mm. 



13* 



