100 



Az eddig ismert fajok kozul leginkabb hasonlit az 

 Alona guttata es az Alona parrida fajoklioz, kulonbo- 

 zik azonban az elsotol utopotrobjdnak szerkezetevel, az 

 utobbitol pauczeljanak es utopotrohjauak szerkezete 

 liltal. Haziiukban naeg eddig csakis az Olt meuteu talal- 

 tam Also-Eilkos hatar^ban s itt is esak pdr peldauyban. 



18. Faj. Alona rostrata, Koch. 



II. Tabla. -21—21 abra. 



Lynceus rostratus, Koch, 1. H. 3(1. Tab. 12.; Lillje 

 BOEG, 1. pag. 78. Tab. 6. Fig. 9. ; Leydig, i. pag. 227. 

 ToTH S. 3. pag. 21.; Schoedlee, 8. pag. 26.; 3. pag. .58, 

 Tab. 3. Fig. 60. — Alonella roBtrata, Saes G. O., 8. pag. 

 301. — Lynceus rostrata, Noeman anii Beady, 1. pag. 43, 

 Tab. 19. Fig. 1. Tab. 21. Fig. 6. — Alona rostrata, MtJLLEE 

 P. E., 1. pag. 182. Tab. 4. Fig. 12. — AloneUa rostrata, 

 KcEZ W.,i. pag. 60. Tab. 2. Fig. 7. — Alona rostrata, Hel- 

 LicH, i. pag. 97. Fig. .5.5. 



Rostro longo, inferne currato ; macula cerehrali oculo 

 minore ; labro processu mediali glabro ; tcsta corporis 

 striis longitudinalibus. irregularibus, curratis et undula- 

 tis, aut arcis hexagonalihus, linea dorsali arcuata, mar- 

 gine rcntrali fere recto, setas ubique hreres gerenti, postice 

 angulum uni- rel bi-dentatum formanti ; cauda mediocri, 

 ajncem, truncatum rersus leviter attemuita, serie fere 

 marginali aculeorum armata ; ungrihus caudalibus dente 

 parvo. 



Longit. ? : (>4— 0-(i5 mm.; altit. ?: 0-29— 0-34 mm.; 

 altit. cap.?:0-l(;^0-|9 mm. 



A him kisebb a uostenynel, pauczeljiluak hatso zugai 

 kerekitettek s az alson egy fogacska emelkedik. HAtoldala 

 gyengcu ivolt. A pilnczel folulete egyeueseu silvolyozott. 

 Ormiinya rovidebb a uostenyenel es csak kevessel liosz- 

 szabb a tapogatokuiil, a melyeken a tapiutosorte elott 

 egy-egy hosszu ostor ered. Az elso hlbpiir karmiii erosek. 

 Az utopotroh hiltso szegelyen merev sortepamatocskiik 

 emelkednek. A vegkarmok aliipjiin nincsen mellekkarom. 

 Az ivaruyiliis a vegkarmok folott nyilik , kozetleniil 

 alapjukou. 



A him testhossza: 0'41 — 0'4S mm. 



Hazilnkbau en e fajt M.-Siilyi, Szovdt, Heviz, Debre- 

 czen kornyeken, tovilbbil a Balaton-to vizebeu taliiltam 

 s miudeme helyeken a gyakoribb alakok koze tiirtozik. 



Az ismertett alakokou kiviil taliiltam meg piir varie- 

 tiisilt is. Az egyiknel ugyauis a piiuczel hasoldali szegelye 

 kozepe tiljiiu oblozott volt s az also hiitso csucsou fo- 

 gacska nem volt. (II. Tiibla. 23. slbra.) A milsikuill az 

 iigastapogato kiilso iigiinak milsodik izerol egy tollas 

 .sorte, a harmadiknak csiicsilrol egy tiiske es 3 tollas sorte 

 ered ; a belso iig miisodik izen egy hosszu ttiske, a har- 

 madiknak csiicsiin 3 tollas, kettagii, es egy sima, tagolat- 

 lau sorte emelkedik, mely utobbi azonban a tobbinel 

 rovidebb. (II. Tiibla. 24. ilbra.) 



19. Faj. Alomi testuduiaria, Fischee. 



II. Tabla. 2.5— "27. abra. 



Lynceus testudiuarius, Fischer, 5. pag. 191. Taf. '.>. Fig. 

 12.; L. reticuliitus, Lill.jeborg, 1. pag. 83. Tab. 7. Fig. 6. 

 7. ; L. testuclinarius, Lilljeborg, i. pag. 84. Tiib. 7. Fig. 8.; 

 L. reticulatus, Leydig, i. pag. 229. ; L. testutlinarius, Ley- 

 dig, i. pag. 229—230. — Graptoleberis reticulata, Saes, 2. 

 pag. 289. — Alona esocirostris, Schoedlee, 3. jiag. 28. 3. pag. 

 25. Tab. 1. Fig. 26. 27. — Lynceus testudinarius, Noem.uj 

 and Beady, 1. pag. 30. Tixb. 18. Fig. 7. Tiib. 21. Fig. 4. — 

 Alona reticulata, Mijllee P. E., 1. jjag. 180. — Lyuceua 

 reticulatus, Feic, 7. pag. 244. Fig. 55. — Graptoleberis tes- 

 tutlinaria, KuRZ, i. pag. 51. Tab. 2. Fig. 11. 12. — Alona 

 testitudinaria, Hellich, i. pag. 96. Fig. 54. 



Rostro mediocri, antice vergenti, apice rotundato ,- 

 maada ccrehrali oculo minore ; lahro processu mcdiali 

 glahro ; testa corporis areis pohjedricis rcticulata, fere 

 rectangula, margine ventrali recto, setas longas gercnti 

 et posticc angulum acutum, bidentatumquc formanti ; 

 cauda brevi, apicem acuininafum versus attenuata, utrin- 

 quc seriebus lateralibus spinularum fasciculatarum ar- 

 inata ; ungribus caud(dihus nullo, aut ininimo. 



Lougit. ? : 0'55 — 0'75 mm. ; altit. ? : 0'33 — 0'41 mm. ; 

 altit. cap. ? : 0-21 -0-25 mm. 



A him kisebb a nosteuynel es hiltoldala nem oly fvelt. 

 Az elso liibpilr karma gyenge. Utopotrohjanak mellso sze- 

 g6Iy6 egyenes, h:its6 szegelye a vegbelnyilils mellett ero- 

 sen kimetszett s iuueu kezdve toviibbi lefutdsiiban foko- 

 zatosau kcskenyedik, miuek kovetkezteben csucsiiu meg- 

 lehetos hegyes. A vegkiirmok kozelebb fekiisznek a hiitso, 

 mint a mellso szegelyhez. A mellekkarom, valamint min- 

 den msis cuticula-keplet is hiiinyzik az utopotrohrol. 



Lougit.d': 0-45— 0-55 mm. ; altit.d': 0-22^0-24 mm. 



Em-6pai foldrajzi elterjedese nagyuak mondhato. Ha- 

 zdnkban is a gyakoribb fajok koze tartozik s eddig ismert 

 termohelyei a kovetkezok : Eety, Brasso, M.-Siilyi, Uzdi- 

 Sz.-Peter, Heviz, Als6-Veuicze, Mehes, Nagy-Pesteuy, 

 Katoua, Debreczen, Lipto-Sz.-Miklos, Demenfalu, Cserna, 

 Besenyofalu. 



(i. Nem. Alonopsis, Saes G. 0. 



Alonopsis, Saes G. O., 2. pag. 289. ; IMijller P. E., 1. pag. 

 170.; KuKZ W., i. pag. 45.; Hellich, i. pag. 80. 



Capite immobili, testa angustata, valde fornicata, non 

 carinata ; testa corporis htta, hvigitudine marginis cau- 

 dalis altitudine maxima animalis paulo breriore ; cauda 

 comjjressa, hita, rcniformi, apice truncata, utrinque serie 

 marginali aculeorum et serie laterali squamarum sulca- 

 taram ; ungrihus caiuhdihus magnis, ad hasin deniihfus 

 singulis, in mcdio dentibus hinis majoribiis, dcnticulisqiuie 

 minimis armatis. 



Igen nagy foldrajzi elterjedessel bir, a mennyiben az 

 .ilonopsis elongata faj az eddig iitkutatott europai fauua- 

 tertiletekon csaknem miudeniitt eszleltettett. 



