109 



h. A fej onnannyal. 



aa. A tapogatok mozgathatok, szabadok, ket pot- 

 rohnyulvannyal. 



3. Nem. liiinocephalux, Schoedl. 

 Iih. A tapogatok feclettek, mozdulatlanok, egy pot- 

 rohnyulvannyal. 



1. Nem. ScaiiltDlfhfirh, Schoedl. 

 B. A fej a tiirzstol eles bemelyedessel nincs elvalasztva. 

 5. Nem. Daphiiia, M. O. ¥r. 



1. Nem. Ccriodaijhnia, Dana. 



Ceriodaphnia, Dana, 1. pag. 1273. ; Schoedlee, 2. pag. 25. ; 

 Sars G. O., 2. pag. 272.; Mullee P. E., 1. pag. 12.5.; 

 KuRZ, Hellich, etc. 



Capite imj)ressioiie profwnda a thorace disjuncto, for- 

 nices plus minusve prominentes gerenti, sine rostro ; testa 

 corporls orali aut rotandata, areis hexacionalihus supra 

 angulo evidenti, sine spina ; macula cerebrali perparca ; 

 antennis liberis, mobilibus, apicem versus dilatatis, in 

 feminamediocribus, in marelongis, seta prehensili apicali 

 armatis ; setis antcnnarum 2-di parisciliatis, ramotriar- 

 ticulato quinque setoso ; abdomine supra processu unoevi- 

 denti ; cauda majuscula, dilatata, interdum apicem ver- 

 sus attenuata, acideis marginalibus nec non fasciculis 

 setarum minimarum ungvihus setosis, curvatis ; pedibus 

 1-mi paris in mare fiagello hngo. 



Foldrajzi elterjedeset kiilonben legkonnyebben szom- 

 lelhetove teszi a kovetkezo tilbldzat : 



A Ceriodaplinia-fajok meghatarozasara 

 ' szolgalo tablazat. 



A. Az utopotroh V(-'gkarmai finonuui sijrtezettek, lesiicskevel. 



1. Faj. i'erioilajiIiiiia reticttlata, JuR. 



B. Az utopotroh v(;gkarmai finomau 3ort(!'zettek, fesiicske 

 nelkiil. 



a. Az iit(')potroh szeg(=lyen a siirteken kiviil meg rovid 

 fogacskak is vannak. 2. Faj. Ceriudaphnia iiieiiDpn, Saks. 

 //. Az utopotroh szegeiy(3n csupiin sortek. 

 aa. Az utopotroli kicsiny, keskeny. 



*A fej a tapogatok eredespontja el5tt szembo- 

 tiinoen csucsosodott. 



3. Faj. Ceriodajihnia pidchclla, Sars. 

 '■"■=A fej a tapogatok eredespontja elott csucs nel- 

 kiil. 4. Faj. Ceriodaphnia qtiadrangtda, M. O. Fr. 

 t)b. Az utopotroh feltiincien szeles. 



'■■'A fej also csi'iC3an kerekitett sima. 



5. Faj. Ceriodaphnia laticaudata, M. P. E. 

 ='=*A fej also csucsan kUiegyesedett, tiisk^zett. 

 G. Faj. Ceriodaphnla rottuula, Sabs. 



1. Faj. Ceriodaphnia reticulata, Jur. 



m. Tftbla, 10—12. 6s 1.5. ibra. 



Monoculus reticulatus, Jurine, 1. pag. 139. Tab. li. 

 Fig. 3 — i. — Daphnia reticulata, Baied, 7. pag. 97. Tab. 7. 

 Fig. 5.; D. quadrangnla, Lilljeboeg, 1. pag. 3.5. Tab. 3. 

 Fig. 1 . — Ceriodaphnia reticulata, Schoedlee, 2. pag. 2(). — 

 Daphnia retioulata, Leydig, 1. pag. 182. Tab. IV. Fig. 34 — 3G. ; 

 ToTH S., 1. pag. 147. Fig. 2. — Ceriodaphnia reticulata, 

 Sars G. O., 2. pag. 275.; Mijller P. E., 1. pag. 127. Tab. 1. 

 Fig. 11—12.; C. nitida, Schoedler, 7. pag. 22.; Lund, 1. 

 pag. 159. Tab. G.Fig. 7 — 8.; C. reticulata, Kuez, 1. pag. 20.; 

 Hellich, I. pag. 49. Fig. 47. ; C. dentata, Biege, 1. pag. 80. 

 Taf. 1. Fig. 1. 2. 



Capite erecto, ante basin antennarum indistincte an- 

 giilato, fornicc pcrmagno et valdc prominenti ; testa 

 corporis ovata, antice angustiore, supra valde rotundata, 

 reticalataque ; antennisparvis ; cauda mediocri, ad apicem 

 rotundatum paulum truncata, aculeis in medio seriei 

 longissimis utrinque 8 — 10, sine tuberculis aculeatis, 

 ungvibus serie dentium ad basin armatis. 



Longit. ?:0'8— 1-1 mm. ; altit. ?: 0-44— 0-59 mm. ; 

 altit. cap. ? : 0'16 mm. 



Haziink faunajslban az elterjedtebb fajok koze tarto- 

 zik s en a kovetkezd belyekrdl ismerem : Kolozsvdr, 

 N.-Szeben, Kardosfalva, Apahida, Brasso, Dilnos, Feh&'- 

 egyhdza, F.-Kapolua, Siiros, Csilpor, Degh, Ptispokladiiny, 

 Karczag, Kisujsziilliis, Debreczen, Lipto-Szt-Miklos, De- 

 menfahi, Cserna, Kecskemet, mely helys(5gek hati'iriiban 

 meglehetos gyakori alak. 



A torzsiilakon kivul Kolozsvi'irt es Kolozsmonostoron 

 meg egy erdekes varietilsilt is taliiltam, a melyot termo- 

 helye utdn Ceriodaphniq reticulata, var. claudiopolitana 

 nev alatt emlithetek fel. 



Altalilnos te.stalak tekinteteben e varietils fcileg azzal 

 ktilonbozik a torzsiilaktol, hogy hiitoldala csak gyengen 

 ivelt, ellenben hasoldala erosen kerekitett s evvel kapcso- 

 latban piinozeljiiuak kis nyulvilnya uem a hossztengelyen 

 s illetoleg a piinczel k6zi5pvoniililban, hanem a kozep- 

 vonal folott fekszik (III. Tilbla, 1.5. ilbra), e mellett a 

 pilucz(3l mellso szegelye kisse mell fele szokello. 



A fej es a torzs kozott a bemelyedes nagyon csekely, 

 alig eszreveheto, miuek kovetkezteben a ketto egymas- 

 nak egyenes folytatilsa gyanilnt tiinik fel. Igen jellemzo 

 e varietilsra a fej alakja, a mennyiben az majdnem egy 

 lefutiXSiibau epszelu s csupiin a szem folott van kisse 

 oblozve, toviibbd a fejboltozat hiltrafele szelesedik es he- 

 gyes nyulviinykiiba megy ki. (III. Tiibla, 1.5. i'ibra). 



Az utopotroh alak tekinteteben megegyezik a torzs- 

 alakeval, sot meg szegelyttiskeinek szi'ima es uagysilga 

 is ; de kiilonbozik abban, hogy oldalai egeszen csupa- 

 szok s illet(3leg a ffnom sortepamatocskiik innen hiiinyoz- 

 uak. (in. Tiibla, 15. i'ibra.) A vegkarmok sortezettsege is 

 szembetiinoen elter, a meunyiben, mint Idttuk, a torzs- 

 alak vegkarmainak elso harmadiiban 3 — 5, fesiifog- 



