110 



Bzerii erosebb tuskecske emelkedik, e varietasnal ellen- 

 ben a vegkarmok alapjAn 5 — 7, szinten fesiifogszeruen 

 rendezodott eros tiiskecske emelkodik s azontiil a veg- 

 karmok finoman sortezettek. (III. Tdbla, I "i. abra. ) 



A belszervezeti viszouyokat, tovabba a p;luozel foliile- 

 tenek szerkezetet illetoleg ktilonben e varietiis egeszen 

 megegyezik a torzsalakkal ; s ettol meg mereti viszonyai- 

 ban sem ter el leuyegescn. 



Hogy ez erdekes alak, csak egy varietas-e, vagy pedig 

 onallo, s ez x;t6bbi csetbeu iij faj-e ; azt csak is a him- 

 nek ismerese utdu lehetett volna biztosan megiillapi- 

 tanom. 



2. Faj. Ceriodaphnia megops, Sabs G. 0. 



m. Tabla, I.S., 14. Abra. 



Daplmia quadrangula, Lievin , 1. j)ag. 28. Tab. (j. 

 Fig. 2 — 5. — Ceriodaplmia megops, S.U{s G. O., 2. jjag. 277. ; 

 MuixER r. E., 1. pag. 126. Tab. 1. Fig. 9—10.; Lund, 1. 

 pag. 160. Tab. 6. Fig. 10.; C. eristata, BmoE, 1. pag. 82. 

 Taf. 2. Fig. 8. 'J. ; C. megops, Kurz, 1. pag. 19.; Heluch, 

 1. pag. 48. Fig. 16. 



Capite erecto, ante basinantennarumindisti^icteangu- 

 lato ; fornice laeii ; testa Cdrporis ovali supra acuminata, 

 traiiscersaliter striata, ad iiuuyines irregidariter reticu- 

 lata ; ocido inagno ; antennis parvis ; cauda inediocri, 

 truncata ad apicem angustata et serrulata, aculeis apice^n 

 i-ersus majoribus utrinque 6 — 9 dentibusque minimis. 



Longit. ?:0-85— 1 mm., altit. ?: 063— 0-65 mm. ; 

 altit. cap. ?_: 0-23 mm. 



A ritkdbb Ceriodaphnia-i&jok egyike. Hazdnkban meg 

 eddig csak a kovetkezo lielyela-ol ismerem : Piski, Novaly, 

 N.-Teremi, Deva, Also-Vist, Hejjasfalva s itt pocsolyak- 

 ban taliiltam. 



3. Faj. Ceriodaplinia ptdchella, Sabs G. 0. 



III. Tiibla. iii., "23. abra. 



Ceriodapbnia pulchella, Hars G., 2. pag. 276. ; Mul- 

 LEK P. E., 1. pag. 128. Tab. 1. Fig. 13. 14; Kurz, 1. 

 pag. 27 ; Hellich, 1. pag. 50. Fig. 18. 



Capite erecto, magno ante basin antennanim tiirgido, 

 evidenter angulato, angtdo fere recto ; fornice parum pro- 

 minenti laevi ; testa ocali, supra angulo fere recto, dense 

 reticidata ; antennis majuscidis, cylindricis ; cauda me- 

 diocri, apiccm versus angnstata, modice tninnita, aculeis 

 ejusdem fere longitiulinis, utrinqioe 9 — 11. 



Longit. ? : 0-58— 0-7 mm. ; altit. ? : Q-i— 0.5 mm. ; 

 altit. cap. ? : 0'15 — 0'17 mm. 



Haziink faunajiiban meglehetos gyakorinak liitszik 

 s en a kovetkezo lielyekrol ismerem : Kolozsvtir, Mo- 

 hosto, Csetelke, N.-Sarmiis, Segesd, Mezo-Zah, Arad, 

 Piispokladiiny, Karczag, lusujszillliis, Dobreczen, Lipto- 

 Sz.-Miklos, Demenfalu. Mind eme helyeken ideiglenes, 

 eso-tocsakban, de Kolozsviirt a muzeumkerti tavakban is. 



\. Faj. Ceriodaphnia quadrangula, Mijller 0. Fe. 



ni. Tabla. "20., '21. abra. 



Daphnia quadraugula, Mijller O. Fr., 1. pag. 90. Tab. 13. 

 Fig. 3. 4. — Ceriodaphnia quadrangula, Baird, 7. pag. 97. 

 I Tab. 12. Fig. 1—2. ; Muller P. E., 1. pag. 130. Tab. 1. 

 Fig. 16—18. 



I Capite valde depresso, apice rotundato, ante basin 

 antcnnarum fere non angulato, fornice proininenti ; 

 testa corporis rotunda, vel fere quadrangida obtiise- 

 angulata, supra non prominenti, fere rectangula, ample 

 reticulata ,- antennis magnis, cylindricis, ad apicem pau- 

 lum angustatis ; cauda angusta, per dimidium extremum 

 aeque lata, ajnce paidum truncata, aculeis parvis 7 — 9, 

 ejusdem fere longitudinis. 



Longit. ? : 0-6— 0-65 mm. 



Igen regen, de azert meg csak keves faunateriiletrol 

 ismert faj, a mely hazank faunajilban a kozonsegesebbek 

 koze Ultszik tartozni, legalsibb erre enged kovetkeztetni 

 az a koriilmeny, hogy meglehetos sok helyi-ol ismerem. 

 Ilyeuek gyauiint <i kovetkezoket eszleltem : Kolozsvdr, 

 Kolozsmonostor, Brsltka, Csilpor, Feketepatak, Vizakna, 

 Kecskemet, Brasso, Kotelend, a diosgyori hiimori to, 

 Lipto-Sz.-Miklos, Szielnicz, Demenfiilu, Cserna, Temes- 

 viir, Versecz, Eetisova, Szeged, Dorozsma, a mely helye- 

 ken leggyakrabban ideiglenes tocsakbau talaltam. 



5. Faj. Ceriodajdinia laticaudata, var. transylvana, 



MiiLLER P. E. 

 m. T&bla. 18., 19. 4bra. 



Capite valde depresso, parvo, apice rotundato, ante 

 basin antennarum vix angulato ; fornice prominenti ; 

 testa corporis rotunda, vel fere quadrangtda, siqjra non, 

 aitt parum prominente, angulo acutiusculo ; cauda per- 

 niagna, lata, a medio latissima parte, ad apicem angu- 

 stata ; margine anali cu;uleis parvis, utrinqae novem ad 

 undecim ejusdem longitudinis ; ungvibus magnis, setosis. 



Longit. ? :0-85— l-03mm. ;altit. ? : 0-75— 0-85 mm. 



Az flltalam talalt peldiinyok ^ltaMnossiigbau hasonli- 

 tanak azokhoz, a melyek utiin Muller P. E. a diagnosist 

 keszitette ; de legnagyobb reszoknel a piinczel hiit- 

 es hasoldala meglehetds hegyes csiicsban erintkezett 

 (in. Tabla, 19. abra), toviibbd a vegkarom finoman sor- 

 tezett volt (in. Tilbla, 1 S. iibra) ; ellenben a Muller P. E. 

 peldiiuyaiuiil, a diagnosis utau il elve, a hat- es hasoldal 

 majduem derekszog alatt erintkezett s a vegkarmok csu- 

 paszok voltak. (Muller P. E. 1. p. 130. Tab. I. Fig. 19.) 



6. Faj. Ceriodaphnia rotunda, Sxraus. 



m. Tabla. 16. 17. abra. 



Daphniarotunda,STR.iUS, I. pag. 161. Tab. 29. Fig. 27 — 28. > 

 Baied, 7. pag. 98. Tab. 10. Fig. 4. ia. — Ceriodaphnia 

 rotunda, S.uis, .2. pag. 27.5.; Muller P. E., 1. pag. 131. 

 Taf. 1. Fig. 20—23.; Kukz, 1. pag. 27. Taf. 1. Fig. 12.; 



