XII 
bryn (superciltum); Siderne af Hovedet foran og tildels un- 
der Øinene kaldes Kinder (genae); Sideegnen imellem Øiet 
og Øret: Tindinger (tempora); Egnen rundt omkring Øi- 
nene: Øieegnen (regro orbitalis); omkring Ørerne: Øre- 
egnen (regio parotica); hele den forreste Del af Hovedet 
samt Øieegnen kaldes Forhovedet eller Ansigtet (facies); 
den nederste Del imellem begge Grene af Underkjæben kal- 
des Hagen eller Underhagen (mentum). Den forreste 
Del af Halsen, fra Underhagen til Brystet, kaldes Forhal- 
sen (guttur), der atter deles i Struben (gula), som den 
Egn, der ligger Underhagen nærmest, og Understruben 
eller Kværken (jugulum), den Del, der ligger imellem Stru- 
ben og Brystet. Ved Baghalsen (cerviz) forstaaes den 
bageste Del af Halsen, fra Hovedet til Ryggen, som atter 
deles i Overnakken (nucha) som den Baghovedet nærmest 
tilgrændsende Del, og Undernakken (auchentum). Paa 
Kroppen inddeles Ryggen (dorsum) i Overryggen (inter- 
scapilium), Egnen imellem Skulderbladene, Underryggen 
(tergum), den derpaa følgende Del, der ogsaa indbefatter 
Krydsegnen, og Overgumpen (wropygtum), den bageste Del 
af Ryggen. Paa den underste Side af Kroppen, som kaldes 
Bugen (venter), adskiller man: Brystet (pectus), som føl- 
ger efter Underhalsen og i Grunden indtager hele Bryst- 
regionen; dernæst Underlivet (abdomen) imellem Brystet 
og Gatboret, og endelig Undergumpen (crissum), Egnen 
imellem Gatboret (anus) og Halen (cauda), som er Overgumpen 
modsat. Egnen omkring Vingernes Udspring kaldes Skul- 
drene (humeri), og Strækningen imellem disse og Hofterne, 
der sædvanligvis er skjult under Vingerne, kaldes Slag- 
siderne (hypocondria). 
Til Fuglenes eiendommeligst udviklede Organer hører 
Luftrøret, hvormed Stemmeorganet staaer i umiddel- 
bar Forbindelse. Hvor Luftrøret, som bestaaer af hele, ben- 
agtige Ringe, deler sig for at sende sine Grene til begge 
Lungerne, dannes et nedreStrubehoved, hvorved Stem- 
