XIX 
kun hos de mindre Arter af Landfugle, endskjøndt ogsaa 
adskillige af disse gjøre en Undtagelse. Der gives ligeledes 
enkelte større Fugle, der have et Slags Sang, f. Ex. Skov- 
skaden; disse lade om Foraåret mange Slags Toner høre, 
hvilke man ikke hører til andre Aarstider, og som man der- 
for med Føie kan kalde deres Sang, f. Ex. Glenter, Grøn- 
spetter, Krager, Spetmeiser, Natravne, Vagtler, Urfugle; og 
blandt Sumpfuglene: Viberne, Snepperne o. s. v. Iblandt 
Svømmefuglene søge vi forgjæves efter en Sanger. 
Antallet af alle bekjendte Fuglearter kan an- 
slaaes til omtrent 8000, hvoraf over 500 høre til den euro- 
pæiske Fauna og af disse omtrent 300 til den danske. 
Fuglene ere udbredte over alle bekjendte Lande paa 
Jorden; dog gives der mod Polerne langt færre Årter, men 
disse ere da i Almindelighed desto talrigere paa Individer. 
Mange Årter findes blot i enkelte Lande, medens andre ere 
udbredte over store Strækninger af Jorden. Nogle beboe 
blot Træerne; andre færdes tillige paa Jorden, atter andre 
kun påa denne sidste. Mange leve paa Vandet; andre ved 
Vandet, medens nogle opholde sig snart påa Landet, snart 
påa Vandet, f. Ex. enkelte Maager. 
Der gives ensomme og selskabelige Fugle; kun 
i Parringstiden holde de fleste sig parvis sammen. De, 
der elske Ensomheden, sees næsten altid alene, sjeldent 
hos deres Afkom eller familievis, hvorimod andre ere uad- 
skillelige fra deres Familier; der gives ogsaa forskjellige År- 
ter af samme Slægt, som holde Venskab med hverandre, 
f. Ex. flere Krager, Finker, Drosseler, Meiser; ja selv iblandt 
Arter af forskjellige Slægter hersker undertiden en egen 
Sympathi, f. Ex. Stærene og Kragerne, Spetter,. Meiser,. 
Fuglekonger 0. s. v. 
Da Fuglenes Opholdssted er såa udstrakt, og da de såa 
hurtigt kunne forandre det, har man i denne Henseende 
” skjelnet imellem Stand-, Strøg- og Trækfugle; dog er 
bp? 
v ik 
kd m$ & 
få 
