XXV 
man til andre ÅAarstider-sjeldent eller aldrig hører eller seer 
af dem. 
Endskjøndt mange Fugle leve i Selskab paa deres Van- 
dringer, gives der dog kun faa, der ikke ordenligt parre sig 
(leve i Monogami). Af et saadant Par opsøger den i Forveien 
hjemkommende Han først sin Yngleplads, hvor den, naar Hun- 
nen senere hår indfunden sig, i en vis Omkreds ikke taaler 
andre Par af sine Lige. Kun fåa indenlandske Årter yngle i 
Selskab, f. Ex. Kormoranen, Kornkragen, Heiren 0. fi. Ifølge 
sikkre Iagttagelser kan man antage, at der gives mange Fugle, 
hvis Parforbindelse ikke blot gjælder for det Foraar, hvori den 
knyttes, men for bestandigt; og om de ogsaa efter Yngle- 
tiden leve afsondrede eller i Selskab med andre, saa finde 
de dog hinanden igjen i det følgende Foraar. I Opfyldelsen 
af Parforbindelsens Troskabspligter tages det nok mindre 
strængt, og man hår i saa Henseende tydelige Beviser påa 
Udskeielser. Kun faa Fugle leve i fri Tilstand i Flerparring 
(Polygami), såaledes som vore tamme Høns, Gjæs og Ænder. 
De fleste Rovfugle bygge Rede paa store Træer eller 
høie Klipper; de øvrige Skovfugle paa Træer, i Buske, Træ- 
huller 0.s.v.; Hønsearterne og Markfuglene bygge paa Jorden ; 
Sumpfuglene mest i Sumpe eller paa fugtig Jord; Vandfuglene 
i Siv og Rør ved Vandet; Lappedykkerne bygge endogsaa en 
svømmende Rede, der bestaaer af en uordenlig Klump raadne 
Vandplanter. Dog gives der i enhver Afdeling Afvigelser her- 
fra; saaledes bygger f. Ex. Rør- og Kornfalkene deres Reder 
påa Jorden, Storken paa Huse, Fiskeheiren og Skarven påa 
Træer o. s. v. Valget af Stedet til Reden retter sig altid 
efter Fuglens Levemaade og forskjellige Fornødenheder, dog 
binder ingen Årt sig i saa Henseende til strenge Regler, og 
der gives flere, der lige saa ofte bygge i Træ- og Klippe- 
huller som frit påa Træerne, f. Ex. Dværgfalken; andre, der 
snart bygge paa Jorden, snart i hule Træer, f. Ex. den store 
Skallesluger. ; 
Omsorgen for Æggenes og Ungernes Sikkerhed byder 
