XXVI 
saaledes de fleste Fugle åt bygge sig en Rede, hvori de 
kunne udruge Æggene. Mange udbolstre den saa blødt, at 
de spæde Unger deri fuldkomment ere beskyttede mod den 
raa Luft og Kulden, andre bygge den derimod skjødesløst, 
atter andre give Æggene kun et meget slet Leie, og mange 
bygge aldeles ingen Rede, men kradse blot en lille Fordyb- 
ning i Jorden, ja ofte neppe nok en saadan, og finde dette 
tilstrækkeligt til Æggenes Udrugning. Gjøgen lægger endog, 
som bekjendt, sine Æg i 'andre Fugles Rede. 
Enhver Art vælger sine særegne Materialer, hvoraf 
den bygger Rede, og afviger sjeldnere derfra end i Valget 
af Stedet. Ingen Gulspurv bygger f. Ex. sin Rede uden at 
væve Hestehaar og Svinebørster derimellem; ingen bekjendt 
Andeart udruger sine Æg uden at udbolstre Reden med sine 
egne afpillede Dun, Irisken maa have Uld, det være sig af 
Dyr eller Planter, og saaledes hår næsten hver Art sit eien- 
dommelige Bygningsmateriale; Kragen og Skaden lægge et 
Grundlag af Riskviste, derpaa danne de ligesom en Skaal af 
Jord og Græstørv, som de siden udfore med blødere Gjen- 
stande: Haar, Børster 0. dsl.; ja Sangdrosselen oversmører 
Reden indvendigt med smaathakket Trøske, blandet med dens 
Spyt. Ikke blot paa det Indre af Reden, men ogsaa paa det 
Ydre anvende mange Fugle den største Omhyggelighed, dels 
for at tilvejebringe en større Fasthed, dels for at kunne skjule 
den for deres Fjender. Saaledes beklæde Bogfinken og Hale- 
meisen den med det samme Mos og de samme Lav-Årter, der 
findes påa Træet eller Busken, som bærer Reden, hvilken 
derved faaer en saa skuffende Lighed med sine Omgivelser, 
at den er vanskelig at opdage. Andre, mindre kunstige 
Bygmestere vide såa snildt at skjule Reden i vildt Uføre, i 
Smuthuller, i Træernes Grene o.s.v., at den er yderst van- 
skelig at finde; atter andre, f. Ex. adskillige Ternearter, 
Præstekraven 0. s. v., der ikke bygge nogen ordenlig Rede, 
lægge deres Æg blandt Smaastenene ved de tørre Strand- 
bredder, hvor de ikke saa let opdages. 
