XX VII 
Uagtet begge Kjøn i Almindelighed tage virksom Del 
i Redens Anlæggelse og Udstyring, saa indskrænker Han- 
nens Hjælp sig hos mange Arter dog kun til Materialernes 
Hidførelse, da Hunnen næsten udelukkende er den Byggende. 
Rovfuglene hidføre Materialerne i Kløerne, alle andre Fugle 
med Næbet; derfor tage de dem ogsaa i Nærheden, og Val- 
get af Byggestedet er allerede til en vis Grad afhængigt deraf. 
Mange Fugle forlade øieblikkeligt Stedet, nåar de blive be- 
mærkede, medens de bygge Reden, og opsøge sig, ofte fjernt 
derfra, et nyt Byggested, f. Ex.” Græssmutterne. 
De fleste Fuglereders Form er den skaaldannede; dog 
har ogsaa dette sine Undtagelser. Snart ere de fladere, 
snart dybere; snart er Randen mere eller mindre indadbøiet. 
Hos mange findes tynde, men derfor tæt vævede Vægge, der 
udvendigt danne en Halvkugle; hos andre er derimod Yder- 
fladen løst vævet og har et pjusket Udseende. Den indre, 
hule Flade er altid smuk rund og glat. Men dette gjælder 
blot om de kunstige Reder. De mindre velbyggede ere og- 
saa uregelmæssigere i deres Form; Rovfuglenes og Duernes 
Reder ere flade, uden synderlig Fordybning. Mange bygge 
bagerovnformige eller hvælvede Reder, med et lille rundt 
eller et noget større Indgangshul paa Siden, f. Ex. Hus- 
svalen, Gjærdesmutten, Halemeisen, nogle Løvsangere 0. s. v. 
Rørsangerne fasthæfte deres kunstige Reder imellem Rør- 
stængler. 
Aarsagen til den Ilfærdighed, man bemærker ved Rede- 
bygningen, især hos Hunnen, viser sig i Almindelighed me- 
get snart; thi neppe er Reden færdig, såa lægges ogsaa 
strax det første Æg deri, og derpaa hver Dag et mere, ind- 
til det fulde Antal er lagt; sjeldent gaaer en Dag over. Me- 
dens Hunnen sidder paa Reden, synger Hannen i Nærheden 
af den eller underholder den ved alle Slags skjønne Sving i 
Flugten, der ofte ere ledsagede af forunderlige Toner, f. Ex. 
hos Græssmutterne. Antallet af de Æg, en Hun lægger til 
et Kuld, er meget forskjelligt hos de mangfoldige Slægter 
