re 
XLVII 
trækkes disse saaledes derover, som Fuglen har dem i le- 
vende Live. 
Naar Fuglen er sat i Ligevægt paa Fodstykket, giver 
man den en naturtro Stilling. Det bidrager meget til, at 
Fuglen erholder et levende Udseende, nåar Hovedet vender 
til en af Siderne, opad, nedad eller tilbage. Her maa nu 
Udstopperen tage alle sine Kundskaber om Fuglens Natur 
og gode Afbildninger til Hjælp for at kunne give den en 
passende Stilling. En Fuglesamling med stive, militaire Op- 
stilinger kan være tækkelig og taalelig for Den, der ikke 
kjender den levende Natur; men Den, der med Livsbilledet 
i klar Erindring betragter disse Naturens livlige, bevægelige 
Børn i denne kunstige Stivhed, kan langtfra føle sig til- 
fredsstillet. 
Næbet tillukkes ved at stikke Knappenaale fra neden 
igjennem Undernæbet op i Hovedet, eller ved en igjennem 
Næseborene trukken, under Næbet sammenbunden Traad, 
eller ogsaa ved at lime Over- og Undernæbet sammen, hvil- 
ket især er at anbefale, naar Næbet er. langt. 
For at bringe Halefjerene i Orden, sætter man dem i 
Klemme mellem Papir, Pap eller Træ, men herved maa dog 
stedse lægges Mærke til Halens Form, om denne er flåd 
eller hvælvet, og Klemmerne indrettes då derefter. 
Man omvikler og glatter hele Fuglen med fin Traad eller 
Strimler af Papir, som befæstes med fine Naale, saa at Skin- 
det overalt ligger glåt påa den faste Krop. 
Endelig maae Fødderne heller ikke forglemmes. Det er 
især Vandfuglenes og Sumpfuglenes, navnlig deres, som have 
lappede og fryndsede Tæer, der udfordre størst Opmærk- 
somhed; dog gjøre de Fugle, man har opstillet påa Grene, 
ingen Undtagelse, og man seer mange udstoppede Fugle, 
hos hvilke Fødderne ere ganske unaturligt bøiede. 
Det er ikke sjeldent, at en Fugl har en Fjerbusk eller 
andre Prydelser paa Hovedet, til hvilke man særligt maa 
lægge Mærke, eller at Hovedet er saa tykt, at man paa in- 
