4 
med en Skive, under hvilken der er en Krampe, hvor- 
igjennem Remmen, som Uglen har om Benene, trækkes og 
befæstes. Denne Høi maa staae saaledes, at man igjennem 
Hovedskydehullet bestandigt har Uglen for Øie; thi paa dens 
Gebærder og Stillinger kan man see, om det er Rovfugle, 
eller Krager der nærme sig. Til større Bekvemmelighed, 
nedgraåaver maån ogsaa nogle tørre Træer med en eller to 
Sidegrene, i nogen Afstand fra Hytten; men er der et na- 
turligt, friskt Træ i Nærheden, foretrække alle Fugle dette; 
det maa kun ikke have ret mange Grene. Denne. Jagt an- 
vendes bedst Morgen og Aften. 
De mindre Kovfugle, især Due- og Spurvehøgen, fanges 
lettest med et Slaggarn. I en Firkant af 3—4 Fod, "helst 
i Læ for Vinden, sættes fire, 6 Fod høie Hasselstokke, i 
hvis øverste Ende, omtrent 5 Fod over Jorden, skjæres 
nogle skraa Indsnit nedenfra opad. Indenfor disse Stokke 
ophænges et Net ved at trykke de øverste Masker ind i 
Indsnittene. Nedentil naaer Nettet til Jorden, hvor det paa 
hver Side i de nederste Masker befæstes med smaa Kroge, 
og i Midten af denne for oven aåabne Kvadrat sættes paa 
Jorden en Due, Kylling e. desl. som Lokkemad under et 
som Bur indrettet Net, saaledes at den er synlig fra alle 
Sider. Høgen eller Falken, som i en skraa Retning slaaer 
ned efter Fuglen, kommer derved til at støde imod det løst 
ophængte Næt; dette falder ned over den og indvikler den 
saaledes, at den ei let kan gjøre sig fri. 
Mange Rovfugle kunne ogsaa fanges i Fælder, som 
Rottesaxe, Svanehalse og de bekjendte Høgebure. 
De første stilles enten med et Stykke Kjød til Lokkemad, 
eller ogsaa uden saadan paa den saakaldte Glenteskive (i 
ganske træløse Marker paa en tyk Pæl), hvorpaa Rovfuglene 
gjerne sætte sig for at udhvile sig og see sig omkring 
efter Næring. 
