163 
drager sig deres Opmærksomhed; de først Ankomne gjøre 
Anskrig og lokke derved de andre til Stedet. 
Insekter og Insektlarver, Mus, Fugleæg, Fugleunger, 
Muslinger og andre Dyr, som skylles op paa Strandbredden, 
Korn, Bær og andre Frugter samt Aadsel og endog Heste- 
gjødning, udgjøre deres Næring. De ufordøielige Dele, som 
Knogler, Haar, Fjer, Avner og det modne Korn, blandet med 
Hestemøg og nedslugte Smaastene, opgylpe de paa deres Sam- 
lingssteder i Form af aflange Boller (Tauber 1. c.). 
Parringen foregaaer i Marts, og først i April bygges 
Reden af lignende Materialier som dem, Ravnen benytter. 
Den anlægges paa Træernes Grene, snart høit, snart lavt, 
og der findes aldrig flere Kragereder i ét Træ. I nord- 
ligere Lande bygges Reden ofte af Lyng og anlægges ikke 
sjeldent paa Klipper, undertiden endog paa Husenes Tage 
(f. Ex. ved Thorshavn). Den er meget fast og solidt bygget, 
saa at man neppe kan skyde igjennem den, endog med store 
Hagl. Den benyttes som oftest flere Aar itræk. Sidst i April 
lægger Hunnen 4, sjeldnere 5, lyst grønagtige eller graagrønne 
Æg med graa, olivenbrune eller gråabrune Pletter og Punk- 
ter. Stundom yngle de to Gange i én Sommer. Medens 
Ungerne opfødes, ere de Gamle temmelig rovbegjærlige og 
efterstræbe navnlig det unge Fjerkræ. 
Æggets Længde og Brede: 
4Qmm. VEnT: 
46,5 » 33lv 
I de kjøbenhavnske Haver træffes den hvert Aar yng- 
lende. I Vendsyssel yngler den, saavidt vides, kun påa 
Østkysten, i de mindre Elleskove, derimod ikke paa Vestky- 
sten eller i de store Bøgeskove. 
Kragernes skarpe Syn og stærkt udviklede Lugtesands gjør 
dem det let at opdage deres Føde. Ved overflødig Næring, 
f. Ex. ved et Aadsel, seer man dem spøgende og lystige; 
de kives ofte, men næsten aldrig alvorligt, hoppe og springe, 
vælte sig i Sneen, lægge sig paa Ryggen og fremtvinge un- 
