167 
Gamle have en nøgen Næbrod. . Den fortærer ogsaa Mark- 
mus, Græsrødder og alle Slags Korn, især Havre og Hvede, 
men endnu hellere det spirende Frø af de forskjellige Korn- 
arter og Bælgfrugter, ligeledes adskillige andre Slags Frugter, 
som Kirsebær, Brombær og Rønnebær; det synes dog, at den 
kun tager Planteføde, naar den har Vanskelighed ved at 
finde dyrisk Næring. Ligesom Graakragen gylper den de 
ufordøielige Dele op igjen i Form af aflange Klumper, der 
ere noget mindre og spidsere i Enderne end Graakragens 
(see Tauber: «Om Kragegylp» 1. c.) 
Saasnart Kornkragerne om Foraaret vende tilbage fra 
deres Vinterkvarter, opsøge de Gamle strax deres forrige 
Rede, medens de Unge bygge sig en ny. De bygge i høie 
Træer i Udkanten af større Skove eller i Lunde, her i Lan- 
det f. Ex. i Bygholms Skov ved Veile, ved Lethraborg, i 
Skovene paa Langeland og i flere andre Egne hist og her 
i de danske Provindser. I Fabers Tid ynglede den i Sjæl- 
land ved Frederiksborg og Gaunø, i Fyen ved Faaborg, i 
Holsten ved Pløen, hvor han selv havde truffet dens Reder 
(Ornithol. Not. Pag. 13). I Foraaret 1851 traf Forf. den 
talrigt ynglende i en lille Skov ved Svendborg (sandsynlig- 
vis Skaarup, hvor den ifølge Dyrlæge Grill endnu yngler) 
og i Østerskov ved Dybbøl. Hr. Grill har endvidere med- 
" delt Udg., at der findes en Koloni i Dallunds Folehave, Søn- 
dersø pr. Odense, og at der i indeværende Sommer har 
etableret sig en, formodenlig fra denne sidste udgaaet, stor 
Koloni v. Margaard pr. Odense. Paa Bornholm, hvor den yngler 
i mange af de mindre Skove, er den overordenligt talrig, 
undtagen i Almindingen, hvor den slet ikke forekommer. 
Paa ét og samme Træ findes der ofte et stort Antal Reder, 
ikke 'sjeldent tæt ved hverandre, Underlaget af Reden er 
Ris og Kviste, derpaa Jord, Mos, Haar og Uld. De 4—5 
Æg, som lægges i sidste Halvdel af April, ere ikke meget 
forskjellige fra Graakragens; de have en lysere Grundfarve, 
og deres Længde varierer mellem 40 og 46=m. deres Brede 
