184 
som hos Hunnen er mindre og rustgul; hos Hunnen mangle 
undertiden de hvide Spidser, der findes paa Hannens yderste 
Halefjer. Natravnen er underkastet en dobbelt Fjerfælding, 
dog er Foraarsdragten ikke synderlig forskjellig fra Høst- 
dragten, nåar undtages, at den har lysere og renere Farver. 
Renhvide Varieteter ere sjeldne. 
Natravnen er en Trækfugl, som kun opholder sig hos 
os fra sidst i April eller først i Mai til sidst i September, 
kun undtagelsesvis ind i Oktober. Dens Træk foregaaer 
noget langsomt enkelt- eller parvis om Natten, og den fore- 
kommer da påa Steder, hvor den ellers aldrig opholder sig 
eller yngler. Paa Jyllands og Slesvigs Heder og i de til- 
grændsende Skovegne, hvor den yngler, er den mest talrig; 
I Vendsyssel, hvor den forekommer i Mængde, yngler den 
flere Steder; omkring Viborg yngler den meget alminde- 
ligt i Egepurrene, sjeldnere i Randersegnen; den findes 
dog ogsaa hist og her over hele Landet, helst i Naale- 
skove; paa Bornholm træffes den temmelig ofte og yngler 
sandsynligvis der; i de nordsjællandske Skovegne opholder 
den sig hver Sommer. I Norge er den almindelig helt op 
til Trondhjemsfjorden, navnlig i Landets østlige Del; paa 
Fjeldsiderne overskrider den Naaletræernes Region og er 
endog påa Dovre truffen helt oppe paa det nøgne Høifjeld. 
I Sverrig findes den saavel i de nordlige som i de sydlige 
Dele af Landet. Paa Færøerne er den truffen flere Gange, 
men dens Forekomst der maa dog uden Tvivl betragtes 
som tilfældig." Om Dagen sidder den paa stille, varme Ste- 
der, paåa Jorden eller i Nærheden af samme, langs ad vand- 
rette Grene. Man seer den aldrig gaae. Strax efter Sol- 
nedgang forlader den sin Hvileplads og flyver omkring paa 
aabne Steder efter Næring. Henad Morgendæmringen flyver 
den ud paany og holder sig, lige som om Aftenen, temme- 
lig lavt ved Jorden. I maaneklare Nætter flyver den under- 
tiden hele Natten paa Fangst, men naar det er meget mørkt, 
stiger den ofte højere op i Luften, hvorfra man da hører 
