214 
Længde 12”, Vingestrækning 19”, Halen 4—4"p9”, 
hvoraf de 2” naåae udenfor de sammenlagte Vinger. 
Hunnen er lidt mindre, dens Farver lidt blegere og 
mindre rene; Ungerne have før den første Fælding i August 
et mere broget Udseende, da Rygsidens Fjer have dels 
rustgule, dels sortebrune Streger eller Pletter. Der gives 
ganske hvide, bleggraa og hvidplettede Varieteter. 
Denne største indenlandske Drossel forekommer her- 
tillands i stor Mængde ved det almindelige Drosseltræk om 
Efteraaret i September og Oktober og om Foraaret sidst i 
Februar eller først i Marts; den kommer som oftest før- 
end Sangdrosselen og Vindrosselen, og navnlig gjælder dette 
om de Individer, der forblive her om Sommeren og findes 
ynglende i flere af vore Skove, f. Ex. påa Jyllands Østkyst; 
ved Jægersborg og flere andre Steder i Sjælland har den 
tidligere ynglet temmelig almindeligt, skjøndt ingenlunde 
saa talrigt som Sangdrosselen eller endog som Solsorten; 
i de senere Aar skal den ikke være fundet ynglende 
paa de nævnte Steder, hvorimod Apoth. Benzon hår faaet 
dens Æg fra Dyrehaven, Søllerød og Frederiksdal. Fencker 
fandt den talrigt ynglende i Skovene ved Hald ved Viborg 
(1868). Paa Bornholm vides den ikke at være bemærket, 
og Fencker har aldrig truffet den i Randersegnen. I Sver- 
rig træffes den om Sommeren i de store Skove i Landets 
nordlige og mellemste Egne; i Skaane synes den ikke at 
opholde sig om Sommeren. Sædvanligvis bliver den Vin- 
teren over, selv om denne .er stræng, og holder sig da fa- 
milievis i Skovene, enten i Selskab med Sjaggeren (T. pi- 
laris) eller uden Samkvem med andre Fugle. I Norge fore- 
kommer den især i Landets lavere, sydøstlige Dele, hvor 
den yngler almindeligt og ofte overvintrer. I Landets nord- 
lige Egne er den sjelden, og langs Vestkysten træffes den 
kun sporadisk. Paa Færøerne og i vore andre nordlige 
Bilande forekommer den ikke. 
Den foretrækker Naaleskove for Løvskove og opholder 
