220 
mindre selskabelig end de fleste andre Årter af denne 
Slægt. 
" Om Foraaret og Sommeren fortærer den Regnorme, 
Insektlarver, krybende Insekter og smaa nøgne Snegle; for- 
øvrigt lever den ogsaa af adskillige Slags Frugter som Kir- 
sebær, Ribs, Rønnebær 0. s. v. 
Paa de ovenfor angivne Opholdssteder bygger den sin 
Rede i Træer og Buske, som oftest i ringe Høide fra Jor- 
den, dog sjeldent saa lavt som Solsorten”). == Materialierne 
bestaae udvendigt af tørre Kviste, Græsstraa og Mos, hvor- 
imod den indvendige, halvkugleformige Fordybning er en 
glat og fast Masse, som bestaaer af trøsket Træsmulder, 
blandet med vaad Jord og Ler, saaledes at Reden bliver 
ganske haard og fast. De 4—6 blaagrønne eller blegt 
spanskgrønne, temmelig glindsende, med smaa sorte Pletter 
og Punkter bestrøede Æg ruges i 16 Dage; det første Kuld 
er i Almindelighed flyvefærdigt i Begyndelsen af Mai, og 
kort derpaa træffes der Foranstaltninger til den nye Æg- 
lægning. 
Æggets Længde og Brede: 
LSD AO mm: 
30,5 » BEEN 
I Træktiden er Sangdrosselen temmelig sky og vanske- 
lig at skyde, hvilket derimod mindre er Tilfældet i Yngle- 
tiden. Den fanges hyppigst om Efteraaret i Doner med 
Rønnebær eller i Mangel deraf med Hyldebær. Om For- 
aaret fanger man den bedst i Løbedoner paa Jorden mellem 
Buske og Hække, hvor den pleier at opholde sig. 
Om Efteraaret er dens Kjød lækkert. Da den for- 
tærer mange skadelige Insekter og nøgne Snegle, er den en 
nyttig Fugl. 
=) Undtagelsesvis vælger den andre Steder til Redebygning; saaledes 
meddeler Fischer, at et Par Sangdrosler i Foraaret 1872 byggede 
deres Rede paa Træværket i et i Birkelse Have opført Lysthus, saa- 
ledes at Straataget ragede en hel Alen ud over den. 
