270 
først i Juni, ere gulgraahvide, smudsighvide eller rødagtig- 
hvide med olivenbrune Pletter, Streger og Punkter. 
Æggets Længde og Brede: 
NØ): on 
21.5 » 16 » 
Ofte lægger Gjøgen sit Æg i dens Rede. 
I August Maaned anretter den undertiden Skade i Frugt- 
haverne ved at æde kirsebær, navnlig Sylte-Kirsebær, men 
de Tab, som den derved foraarsager, ere dog for Intet at 
regne mod den Nytte, den stifter ved at fortære en Mængde 
skadelige Insekter. 
b. Løvfugle, Phyllopneustae, Mey. 
Næbet tyndt, sylformigt, ved Roden temmelig bredt, 
lyst farvet. 
Benene svage og smaa, med middellange Tarser. 
Vingerne længere end hos Græssmutterne, Halen lige 
eller dog kun lidt kløftet. En lys Stribe over Øiet. 
Hovedfarven paa Rygsiden grønagtig, paa Bugsiden 
gulagtig. 
De ere livlige, vevre Fugle, som bestandigt ere i Be- 
vægelse i Træer og Buske og sjeldent sætte sig paa Jorden. 
Deres Næring bestaaer af smaa Insekter, som de dels hop- 
pende og flagrende pille af Bladene, dels fange i Luften. 
Frugter æde de sjeldnere end de foregaaende Arter og kun i 
Nødsfald. De yngle paa eller tæt over Jorden, bygge meget 
skjulte og temmelig kunstige, oventil hvælvede Reder og 
lægge hvide, rødpunkterede Æg (kun én Art, S. hypolars, bygger 
en åaben Rede i Buske eller paa lave Træer og lægger 
blegrøde, sortpunkterede Æg). De stifte megen Nytte ved at 
bidrage til skadelige Insekters Udryddelse, og ved deres liv- 
lige Sang og muntre Væsen oplive de vore Skove, Marker 
og Haver. Man kan fange dem påa Limpinde, i Slaggarn 
eller Springdoner (Sprinkler) med Melorme. 
