280 
drig over Vandet, i Buske, Raps, Rør, høit Græs, Nælder, 
Hindbær og desl., som oftest 1—3 Fod fra Jorden. Den 
bestaaer udvendigt af Græsstraa og Græsblade, Græsrødder, 
Basttrevler af Nælder og andre Planter, er fast sammen- 
flettet og indvendigt beklædt med fine Straa og Hestehaar. 
De 4—5 Æg have en blaalighvid Grund med graa Punkter 
og større askegraa eller olivenbrune Pletter, blandede med 
enkelte brunsorte Punkter. 
Æggets Længde og Brede: 
jiger: iSjsær 
20,5 » 15 » 
Den yngler som alle Kjærsangere meget sent af den 
rimelige Grund, at Gjenstandene, der omgive, bære eller 
skjule Reden, f. Ex. Kør, Nælder 0. desl., først da have 
naaet den tilbørlige Høide eller Fasthed. 
Rørsanger, Sylvia arundinacea, (L.) 
Syn. Curruca arundinacea, Briss. — Calamoherpe arundinacea, 
Booze. — Balicaria arundinacea, Selby (Keys. & Blas.) — 
Calamoherpe salicaria, C. Brehmii, C. piscinarum, C. alnorum, 
C. arbustorum, Brehm. 
Dansk: Rørsanger, Rørspurv, almindelig Rørsmutte, graa Rørsmutte. 
Artsm. OQvenpaa uplettet, gulagtig rustgraa; (Overgumpen lysere end 
Ryggen; Bugsiden rustgulhvid; Mundvigen orangerød. 
Afbildn. Tab. XXII. a. 
Længde 5%2”. … Imellem Han og Hun kan intet be- 
stemt ydre Skjelnemærke angives. 
Den hører til vore almindeligste Kjærsangere og fore- 
kommer næsten overalt i Danmark, hvor der gives Rør, ved 
Søer, Moser, Damme, Grave og Aaer. Naumann fandt den 
meget talrig i Ditmarsken, men mindre hyppig påa Øerne 
ved Slesvigs Vestkyst, og blot hvor der var Marskland. Ved 
Fæstningsgravene omkring Kjøbenhavn findes hvert Aar tal- 
