302 
Halen opret, hoppe og flyve hurtigt, men kun korte Stræk- 
ninger ad Gangen. Deres Sang er behagelig. De leve af 
Insekter og minde dels om Rørsangerne, dels om Træpik- 
kerne i Levemaade; de bygge en stor, kunstig, blød, ovn- 
formig Rede, lægge mange hvide, rødplettede Æg og frem- 
byde ikke nogen i det Ydre stærkt udpræget Kjøns- eller 
Aldersforskjel. g 
Almindelig Gjærdesmutte, Troglodytes parvulus, Koch. 
Syn. Mot. troglodytes, L. —— Sylvia troglodytes, Lath. — Troglo- 
dytes europaeus, Leach. — Troglodytes regulus, Meyer. — 
Troglodytes punctatus, Brehm. — Troglodytes borealis, Fischer. 
Dansk: Gjærdevippe, Gjærdekonge, Gjærdesmutte, liden Thomas, Tom- 
meliden. Norsk; Gjærdesmutte, Tommeliten, Pernonsmat, Thomas i 
Gjærdet. Svensk: Gårdsmyg, Tummeliten.  Færøisk: Musabrouir 
(M.), Musabrodir (H.), Mortitlingur (H.). Islandsk: Rindill, Musabrodir. 
AÅrtsm. Ryg, Vinger og Hale rustbrune med mørkebrune eller sorte 
Tværlinier; de mellemste Vingedækfjer have en stor, hvid Plet 
i Spidsen, og de underste Haledækfjer smaa hvide Spidser. 
Afbildn. Tab. XXIV. 
Længde 4”, Vingestrækning 5” 477”, Hunnen er lidt 
mindre og blegere af Farve end Hannen, hvis Tværstriber 
ogsaa ere mørkere. 
Denne lille, livlige og tillidsfulde Fugl er saa alminde- 
ligt bekjendt og såa ejendommelig i Udseende, at den ikke 
kan forvexles med nogen anden indenlandsk Art. Efter de 
Flestes Angivelser maa Gjærdesmutten betragtes som Stand- 
eller Strøgfugl her i Landet. Fischer har imidlertid an- 
stillet Iagttagelser, som vidne om, at den — i alt Fald i 
Vendsyssel — optræder som Trækfugl. Vist er det dog, at 
den ofte bliver her hele Aaret. Ifølge Fischers og Pastor 
Theobalds Iagttagelser er den i de senere Aar (efter 1872) 
aftaget betydeligt i Talrighed i Kjøbenhavns Omegn, hvor den 
