Dens Næring er alle Slags Korn og Frø, Havefrugter 
og Insekter, med hvilke sidste den ogsåa opføder sine 
Unger. 
I Murhuller, hule Træer, forladte eller erobrede Syale- 
reder, påa Siderne af gamle Storkereder, sjeldnere frit mel- 
lem Træernes Grene, bygger den sin kunstløse Rede af 
mere eller mindre bløde Materialier, saasom Halm, Blaar, 
Børster, Uld, Garn, Haar, Fjer, Papirstrimler, Klude 0. s. v. 
De 5—6 Æg ere blaalighvide eller grønagtighvide, med 
større og mindre brune og askegraa Punkter og Pietter. 
Æggets Længde og Brede: 
VON [RENDE irer 
VE) AD 1757 
Almindeligvis yngler den 3 Gange om Åaret, første Gang 
meget tidligt om Foraaret; ofte begynder den allerede i Fe- 
bruar at bygge Rede og parre sig. 
Uagtet de udrydde en Del skadelige Insekter, erstatte 
Spurvene kun til en vis Grad den Skade, de anrette i Haver 
og paa Marker. Det er derfor ofte nødvendigt at hæmme 
deres altfor stærke Tiltagen enten ved at fange dem ved 
Hjælp af Fuglelim 0. 1. eller ved at skyde dem, hvilket 
bedst skeer efter at man har strøet Korn i en lang Stribe 
henad Jorden, saa at Skuddet gaaer langs ad Rækken. 
Skovspurven, Passer montanus, (£.) 
Syn. Fringilla montana, L. — Fringilla campestris, Glog. — 
Pyrgita montana, Borte. 
Dansk: Skovspurv. Norsk: Pilfink. Svensk: Pilspink, Fåltsparf, 
Trådsparf, Pilsparf (Skaane). Færøisk: Spoarve (aut. Feilden: The 
birds of the Færoe Islands, P. 10). 
Artsm. Hovedet ovenpaa (til Nakken) mørkt rødbrunt; Hagen og en 
Plet paa Kinderne sorte, det øvrige af Hovedets Sider hvidt; 
over Vingerne to hvide Tværhaand. 
Afbildn. Tab. XXVI. gl. Han (Fring. montana). 
