402 
Om Steppehønsene her i Landet have ynglet to Gange 
i hin Sommer er endnu tvivlsomt; det ovennævnte Tilfælde, 
i hvilket der endnu i Slutningen af Juli fandtes en Rede 
med Æg, synes vel at pege hen paa Muligheden deraf, men 
er dog ikke tilstrækkeligt til at begrunde en saadan Anta- 
gelse. I deres Hjemstavn begynder Æglægningen allerede i 
April, og i Slutningen af Mai lægges det andet Kuld Æg. 
Steppehønsenes Næring bestaaer af Plantedele, især 
Korn og andet Frø, men dog ogsaa Blomster, Blade og 
mindre Frugter. De her i Landet indvandrede Fugle syntes 
i Begyndelsen af deres Ophold fortrinsvis at have fundet 
Behag i Bygkorn, som de opsamlede paa de tilsaaede 
Marker. 
I deres østlige Hjem optræde Steppehønsene som 
Trækfugle, og de enkeltstaaende Tilfælde, i hvilke de bleve 
trufne her i Landet langt ud paa Vinteren, ere naturligst at 
forklare derved, åt et og andet Individ eller en og anden 
mindre Flok er bleven vildfarende og har streifet omkring, 
maaskee kommende fra et af Nabolandene, uden at have 
kunnet finde Veien hjemad. 
Spørgsmaalet om ÅAarsagen til Steppehønsenes Indvan- 
dring i Europa kan ikke besvares med fuldkommen Sikker- 
hed. Muligvis hår der i deres Hjemstavn fundet en Mis- 
væxt Sted af de Planter, som der udgjøre deres Næring,” 
saa at de af denne Grund have maattet fortrække; men det 
er ogsaa muligt, at Fuglene ved Storm og Uveir ere blevne 
forslaaede af deres Vei paa Trækket Nord efter til deres 
Ynglepladser, og under deres Forsøg paa at finde sig tilrette 
ere komne længere og længere bort fra deres egenlige Hjem. 
Nogen sikker Efterretning om Forekomst af Steppehøns 
her i Landet eller i det øvrige Skandinavien efter den store 
Indvandring haves ikke. Derimod blev der i 1872 iagttaget 
en lille Flok i England. 
