Hjerpen er påa den skandinaviske Halvø almindeligt 
udbredt over Norge fra Smaalehnene op til Nordland og 
over det mellemste og nordlige Sverrig. I de vestlige Egne 
af Norge, navnlig i Bergens Stift er den dog sjelden. Paa 
Fjeldsiderne gaaer den ikke op over det subalpinske Gebet. 
I Danmark er den ikke truffet, men i Tydskland og Frank- 
rig forekommer den påa sine Steder temmelig almindeligt. 
Dens Udbredningskreds strækker sig forøvrigt mod Øst over 
største Delen af Siberien. n 
Om Sommeren opholder den sig fortrinsvis i Løvskove, 
hvorimod den om Vinteren foretrækker Naaleskove og kun 
nu og da begiver sig til nærliggende Birkeskove for at for- 
tære Birkeknopper. Den færdes mest påa Jorden, flyver 
med stærk Larm og kun korte Strækninger åd Gangen. 
Den lever i Monogami, og Parringen finder Sted i Be- 
gyndelsen af April. Hunnen er ene om at besørge Æggenes 
Udrugning, og Hannen bliver ikke i Nærheden, medens dette 
staaer paa; den flakker ensomt omkring og forener sig ikke 
med sine Lige. Men naar Ungerne ere flyvefærdige, slutter 
Hannen sig atter til Familien og tilbringer Vinteren sammen 
med den. 
Æggene lægges påa Jorden, i en Fordybning i Mosset 
e. I. St., i et Antal af 10—12. De ere bleggule med en 
Mængde smaa brune Pletter. 
Æggets Længde og Brede: 
35mm. 927mm. 
40,5 ”» 29 » 
42 » 98 » 
Hjerpen er i Skandinavien Gjenstand for en ivrig Jagt. 
Den lokkes indenfor Skudvidde med den saakaldte Hjerpe- 
pibe, og då den er meget lidt sky, kan man uden at iagt- 
tage stor Forsigtighed undertiden fælde mange efter hver- 
andre, endog i ét og samme Træ. 
Kjødet er meget velsmagende. 
