462 
andre, krusede, bløde og bueformigt opreiste. Halen har 
12 Styrere. Hovedet sædvanligvis for en Del nøgent eller 
besat med særegne Fjerprydelser o. desl. 
Tranerne ere store, i Henseende til Kjønnet kun lidet 
forskjellige Fugle, som leve i Sumpe og Kjær, tildels paa 
aaben Mark. De vandre som Trækfugle i store Flokke, 
flyve høit og skjønt, gaae langsomt og dybt i Vandet og 
ere såa forsigtige og sky, at de endog udstille Vagt til de- 
res Sikkerhed. Planter, Krybdyr, Fiske og Insekter udgjøre 
deres Næring. 
Almindelig Trane, Grus cinerea, Bechst. 
Syn. Årdea grus, L. — Grus vulgaris, Pall. — Grus communis, 
Mey. & Wolf. 
Dansk: Trane. Norsk: Trane. Svensk: Trana. Færøisk: Treåni 
(M.), Trani (H.). 
Artsm. Askegraa; Hovedet med børsteagtige Fjer, ovenpaa næsten nø- 
gent, paa hver Side med en stor hvidgraa Plet, som strækker 
sig ned paa Halsen; Hagen og Struben graasorte. Svingfjerene 
sørte, de bageste seglformigt opreiste og krusede, med blød 
Fane. 
Afbildn. Tab. XXXIII, a. 
Længde 46—49”; Vingestrækning 78—79”, 
Hos de Gamle er Issen rød og vortet, Næbet brun- 
grønt, Benene sorte, Iris brunrød. De Unge have graa 
Fjer paa Hovedet og kortere, mindre krusede bageste 
Svingfjer. 
Denne anseelige, smukke Fugl bliver i Danmark mere 
og mere sjelden. I de forhenværende Hertugdømmer, især 
i Holsten, yngler den paa flere Steder. Hr. Gammelgaard i 
Varnis har i sin Tid meddelt Forf., at den et Par Aar er 
seet i en Sø ved Løit pr. Aabenraa, formodenligt ynglende; 
den yngler ved Glucksburg, Kragelund o. fl. St. i Angeln 
(Mechlenburg). Efter E. Hages Optegnelser forekom den 
