525 
Flokke af Ryler, som almindeligvis træffes der i Træktiden ; 
saa længe den er med, kommer man ikke let Rylerne påa 
Skud. Naar den i Selskab med andre Fugle er bleven op- 
skræmmet og derefter er kommen udenfor Fare, udstøder 
den et mange Gange gjentaget Skrig, der lyder som «Gelire», 
og hvoraf udentvivl Slægtsnavnet «Klire» har sin Oprindelse. 
Af andre Klirearter hører man undertiden lignende Toner. 
Næringen er som den foregaaendes, men bestaaer desuden 
for en stor Del af Vegetabilier. De 4 pæreformige Æg findes 
i Begyndelsen af Mai paa et lille Underlag af tørt Græs, som 
oftest paa en lille Forhøining og almindeligst i Havets Nær- 
hed; de ere graagule eller rødagtigt okkergule med rødgule 
eller rødagtigt sortebrune Pletter og Punkter. 
Æggets Længde og Brede: 
Å DEM mi: 305 
AT. Sad 
Som alle de andre Klirer er den udenfor Yngletiden 
vanskelig åt komme påa Skud, naar det ikke kan skee fra 
Baghold, eller naar man ikke kan ligge skjult i Siv, Mare- 
halm 0. desl. og oppebie dens Komme ved Yndlingsstederne, 
hvor den ogsaa let fanges i Løbesnarer. 
Graabenet Klire, Totanus ochropus, (L.). 
Syn. Tringa ochropus, L. 
Dansk: Svalesneppe, sort eller hvidprikket Tinksmed, Svaleklire. 
Norsk: Graabenet Sneppe. Svensk: Gråbent Snåppa. 
Artsm. Næbet af samme Længde som Fodroden; Svingfjerenes Skafter 
mørkebrune, Undervingen mørk; Halen hvid med brede sorte- 
brune Baand, som dog mangle paa. Yderfjerene.  Overkroppen 
mørkebrun, metalglindsende, med smaa hvide eller gulagtige 
Pletter. 
Afbildn. Tab. XXXVI. 
Længde 9—914”. Vingestrækning 1771/29”, 
Af en Sangdrossels Størrelse. Iris mørkebrun; Næbet 
34% 
