578 5 ; 
hyppigt, og påa Westmanøerne yngler den. I Grønland er 
den kun truffet tilfældigt. 
Naar den udenfor Yngletiden, der indtræffer i Mai, 
bortfjerner sig langt fra sit Klippebjem, søger den i lange 
Tidsrum aldrig Land, men opholder sig bestandigt i flere 
Miles Afstand fra Kysterne; udenfor Rugetiden opholder den 
sig som oftest kun om Natten i sin Hule. Undertiden ligger 
Sneen paa Fjeldene, naar den ankommer til Færøerne for 
at benytte sin Rede fra de foregaaende Åar, men saa nøie 
husker den Stedet, at den graver sig igjennem Sneen ind 
til Redehullets Indgang. Det siges, at den ligger paa Ryggen, 
medens den graver. Dens Flugt er meget hurtig og minder 
om Taarnsvalens. Som ovenfor' omtalt lægger den kun ét, 
hvidt Æg. 
Æggets Længde og Brede: 
om onn: Bon: 
66 » 42 » 
Ungerne ere flyvefærdige i Slutningen af August. 
Paa Færøerne har Skrofen en slem Fjende i Rotterne. 
Ungerne fanges af dertil afrettede Hunde, som apportere dem. 
Den store Skrofe, Pufftnus major, Faber, der er af- 
bildet i 2det Suppl. paa Tab. 7, har ingensomhelst Ret til 
at indlemmes i den skandinaviske Fauna. Dens egenlige 
Hjem er Havet omkring New-Foundland, og kun om Vinteren 
træffes den ved Færøerne, de britiske Øer 0. s. v. 
Lige saa lidt kan den af Sysselmand Muller fra Fær- 
øerne medbragte Pufftnus fuliginosus, A. Strickland, som 
blev skudt ved Nolsø i August 1873, optages i Fortegnelsen 
over Skandinaviens Fugle”). 
+) Muligvis burde heller ikke Scops Ephialtes have været indlemmet 
i nærværende Arbeide; men da den allerede af Fischer var nævnet 
blandt Danmarks Fugle, og da det Sted i Nordsøen, hvor den blev 
truffen, ikke har været mig nærmere bekjendt, har jeg foretrukket 
at optage den. ' Udg. 
