592 
lægger den i en lille Fordybning i Sandet ved Vandbredden ; 
de variere ualmindeligt meget, saa at man træffer baade 
perlegraa, næsten rent lyserøde og olivenfarvede med større 
og mindre sorte og graa Pletter. 
Æggets Længde og Brede: 
Born VS) ED 
AA » 30,5 » 
Kjødet spises vel undertiden, men det er tørt og ikke 
velsmagende. 
Kystterne, Sterna macroura, Naum, 
Ayn. Sterna hirundo, L., (p. p.). — St. arctica, Temm. — St. argentata, 
Brehm. 
Dansk: Hætteterne, Havterne, Kirre, Kropkirre, Split-Tar (Splittaer). 
Norsk: Rødnæbet Tærne. Svensk; Rødnåbbad Tårna. Færøisk: 
Tedna (M.), Tedna, Terna (H.). Islandsk: Kria, perna. Grønlandsk: 
Imerkoteilak. 
Artsm. Næb og Ben karmin- eller zinnoberrøde; Næbet uden sort Spids. 
Den graa Stribe paa Inderfanen af iste Svingfjer, 21/2" fra 
Spidsen, 7/8” bred. Hovedets Sider og Struben blegt askegraa, 
Brystet og Halsen mørkere. 
Afbildn. Tab. XL, b. — Suppl. Tab. 20, Vinterdragt og ung Fugl. 
Længde 14/0”, Vingestrækning 2971/97. Ung Fugl: Kappen 
med meget mørke, bølgeformige Tegninger, Næbet sortagtigt, 
kun Undernæbets Rodparti rødgult; Benene pommerants- 
farvede; første Svingfjer sortagtig med bred hvid Indfatning 
paa Inderfanen; Bugen samt Over- og Undergumpen hvide. 
Denne Terneart opholder sig mere udelukkende ved 
Havkysterne end forrige, med hvilken den forøvrigt har 
megen Lighed. Den er her i Landet den almindeligst fore- 
kommende Terne og yngler påa såa godt som alle vore 
Kyststrækninger og mindre Øer. I Norge yngler den al- 
mindeligt langs Kysten Nord for Stat og helt op til den 
russiske Grændse. I Østfinmarken er den den eneste Terneart 
