f. capillaris (Marsson): Djurö, Hästskären; Österåker, Lervik. 
Bromus mollis IL. var. hordeaceus E.: Djurö, Runmarö .; Ornö, Lät- 
tinge. 
Campanula latifolia T..: Östra Ryd, Frösvik. 
Cardamine hirsuta L. f. silvatieiformis n. f.: Glabra vel subglabra, ramosis- 
sima; foliola foliorum caulinium aut omnia, aut inferiora iis foliorum 
basalium forma et magnitudine similia. — Djurö, Runmarö nära Gatan och 
Ornö vid Torsnäs på skuggiga, humusrika, något fuktiga ställen i barrskog 
tämligen talrik. 
Carex acutiformis Ehrh.: Djurö, Runmarö i ett dike nära Uppeby. Alla 
exemplar tycktes tillhöra var. spadicea; särskildt anmärkningsvärd var 
honfjällens längd, hvilken var ovanligt stor t. o. m. för denna varietet. 
I närheten förekom en stor mängd synnerligen svårutredda hybrider; vis- 
serligen återfunnos de smala, långspetsade honfjällen hos dem alla, hvarför 
det var lätt att fastställa C. acutiformis som den ena stamarten, men den 
andra var i stället ofta desto svårare att bestämma. Större delen af de 
hybrida formerna voro sterila, men andra visade en viss grad af fertilitet, 
så att möjlighet för uppkomsten af trippelhybrider fanns; som dylika få 
kanske en del af dessa egendomliga Carices uppfattas, men hvarje försök 
till en närmare tolkning af dem torde vara lönlöst som i bästa fall 1e- 
dande endast till något så när sannolika gissningar. En af de lättast 
igenkänliga var 
Carex acutiformis Ehrh. X riparia Curt.: Djurö, Runmarö på ofvannämnda 
lokal, en jättestor rugge. 
C. acuta L. X acutiformis Ehrh.: I en del fall föreföllo Carices distig- 
matice att ha spelat en roll vid de ofvan afhandlade hybridernas upp- 
komst. Så gjorde en rugge bestämdt intryck af en hybrid med C. acula. 
Den hade habitus af C. aculiformis, men med färg af C. acuta; f. ö. stod 
den närmast C. acutiformis, men hanfjällen voro smalare, nästan svarta, 
med smal, grön, utlöpande midtnerv som hos CC. acuta. Vidare voro frukt- 
gömmena ej plattade, utan trindt trekantiga, och bladslidorna hade brustit 
sönder på det sätt, som är karakteristiskt för denna art. Märkena voro tre. 
C.acutiformis Ehrh. X rostrata With.: Som denna hybrid få en del fullständigt 
sterila former från ifrågavarande lokal tolkas. Sinsemellan afveko de be- 
tydligt, men hade den starkt grågröna färgen, den breda, ljusa hinnkanten 
på hanfjället och det tvärt afsatta, relativt långa fruktgömmesprötet ge- 
mensamt. 
C. acutiformis Ehrh. X vesicaria L.: Äfven denna hybrid, som förekom 
i stor mängd, varierar starkt. Den är fullständigt steril och har vanligen 
blad och hanax af C. versicaria, slidor och honfjäll af C. acutiformis och 
i regel intermediära fruktgömmen. 
C. acutiformis Ehrh. X lasiocarpa Ehrh.: Djurö, Runmarö i Holmflyn. 
Lik C. lasiocarpa X riparia, men spädare, smalbladigare och med grof- 
nerviga fruktgömmen. 
C. aquatlilis Wg.: Blidö, Norrsund; Ornö, Biskopsö 1913. 
C. canescens L. var. subloliacea Lzest.;: Länna, Långö; Värmdö, Träskö 
storö. 
