195 
2. Östra Kebnats. FEltt par km. V om nyssnämnda lokal ligga 
likaledes på norra sidan om Langasjaure några bergkullar, af hvilka 
de tvänne nordligaste, som å generalstabskartan kallas Kebnats!, resa 
sig från en gemensam sockel. Den östliga af dessa är en liten, 
mycket smal från VSV till ONO strykande platå, hvars båda lång- 
sidor begränsas af branta stup och hvars högsta punkt ligger 544 
m. ö. h. Den består af en stundom mycket finkornig diabas, som 
här och där sönderfaller i en brun, finkornig, tydligen mycket nä- 
ringsrik vittringsjord. Af sådan sammansättes bergroten och delvis 
rasmarken nedanför de nyssnämnda klippstupen. Bergväggarna äro 
i hög grad genomsatta af sprickor och förklyftningsplan och äro 
därför rika på små hyllor eller afsatser, som särskildt på sydsidan 
tagits i besittning af talrika örter. Det flerstädes framsipprande 
grundvattnet synes vara starkt kalkhaltigt. Att döma af sandstens- 
blocken i rasmarkens nedre del torde bergets sockel bestå af denna 
bergart. Enligt SVENONIUS (13, 282) är bergrotens nivå på sydsidan 
504 m. ö. h. I själfva verket sluttar densamma från O till V; 
dess lägsta punkt ligger 470 m. ö. h. Rasmarken har en höjd af 
30—50 m. Dess bas består af grofva block, mellan hvilka här och 
där växer en enstaka björk eller tall. Hägg, björk och rönn gå 
äfven upp lill bergroten, hvarest här och där finnes en meterhög 
sluten vegetation, hvars karaktärsväxter äro Juniperus communis, 
Chameenerium angustifolium, Triticum caninum, Solidago virgaurea, 
Poa nemoralis och Aira flexuosa. En fullständig artlista, som af mig 
uppgjordes den 12 juli och 5 aug., erhöll följande utseende: 
Betula pubescens B, R. Chamonerium angustifolium B, R. 
Juniperus communis H, B, R. Cystopteris fragilis H. 
Populus tremula R. TDraba nivalis H. 
Prunus Padus B, R. Empetrum rigrum R. 
Ribes rubrum R. "Erysimum hieraciifolium RB. 
Rubus idwus R. Festuca ovina RB. 
Sorbus aucuparia B, RB. TJuncus trifidus H. 
— Lappula deflexa R. 
Aira flexuosa B, RB. Linnea borealis R. 
Antennaria dioica R. Lycopodium annotinum R. 
Arctostaphylos uva ursi R. Pinguicula vulgaris H. 
Carex capillaris H. (Pod cceesia HM AN 
i Cerastium alpinum H. »  nemoralis B, R. 
" Enligt Svenonius (13, 282) är dock deras riktiga namn Njarkavare. 
