312 
ärftlig. På våren 1911 utsåddes därför kornen af de bägge axen på 
skilda parceller. ÅA den ena parcellen uppväxte 12 plantor, å den andra 
18. Alla plantorna blefvo dock normala; ingen enda visade någon lik- 
het med moderplantan. Äfven denna missbildning var således en rent 
tillfällig afvikelse. I litteraturen omtalas redan af CAMERARIUS (Hortus 
medicus et philosophicus 1588 sid. 75), att flera kornax kunde förekomma 
å samma strå. SEÉRINGE (Descriptions et figures des Céréales européen- 
nes PI. VI fig. 4, 1841) afbildar ett strå af tvåradskorn med 2 korta 
sidosax vid basen af hufvudaxet. KÖRNICKE (enl. citat i »Die Arten u. 
Varietäten des Getreides 1885 pag. 136) säger sig hafva iakttagit liknande 
fenomen å sexradskorn. WiTTMACK (Verh. der bot. Ver. d: 'Provinz 
Brandenburg B. 15, 1873 pag. XXVIID förevisade ett kanadensiskt 6-rads- 
korn, å hvilket 5 ax utgingo från toppen af samma strå. 
Mera bekant är, att själfva axet kan förgrena sig, såsom hos varr. 
ramosum och compositum, eller att från stråknutarne kunna utgå ax- 
bärande grenar. 
Experimentalfältet i december 1915. Ernst Henning. 
Växtgeografiska notiser från hafsbandet utanför 
Stockholm, sommaren 1915. 
1. Ny lokal för Crambe maritima L. 
Till de två kända Crambe-lokalerna i Stockholms skärgård kan nu 
läggas ännu en, fiskläget Hårsten i Djurö socken, utanför Sandhamn, där 
växten förliden sommar iakttogs af teol. stud. HENRIK ALM. Senare hade 
undertecknad tillfälle besöka ön och konstatera uppgiftens riktighet. 
Den nya lokalen ligger ungefär midt i en liksidig triangel, där två 
hörn bildas af de båda gamla lokalerna Sandhamn och Prästkobb; fyn- 
det är således intet öfverraskande, ehuru alltid förtjänt af ett omnäm- 
nande. Hur länge växten funnits här, är väl svårt att afgöra. I somras 
räknade jag fem exemplar (däraf tre praktfulla, 12/2 meter i diam.) alla 
blommande och alla på ungefär samma höjd öfver vattnet, vid eller 
strax nedom den brytning i strandprofilen, som markerar gränsen mellan 
det mera sluttande, 3—5 m. breda supralitorala bältet med naket grus 
och enstaka Antithriscus, Elymus, Phalaris, Sonchus arvensis och det 
supramarina med lafklädda stenar och öppen vegetation af All um olera- 
ceum, Anthriscus, Arrhenatherum elatius, Galium verum, Phalaris, Rubus 
idaeus, Sedum maximum och Tanacetum. 
2. SERNANDERS »maritima björkzon>.' 
I en uppsats »Gränser och zoner» etc. i 2:a häftet för i år af denna 
tidskrift kritiserade jag SERNANDERS begrepp »maristom björkzon» och 
föreslog som mera lämpligt exempelvis »maristom löfzon». Vid tiden 
" Enligt benägen uppgift af professor SERNANDER är den af honom använda ter- 
men »maritim» och ej »maristom> björkzon, och det sistnämnda endast ett tryckfel 
hos SELANDER. Måtte detta misstag härmed vara aflifvadt och ej i likhet med så 
många andra beklagligt länge spöka i litteraturen! 
