dd 
för nedskrifvandet af dessa rader förstod jag öfverhufvud icke, hur man 
kunde komma på den idén att karaktärisera den ifrågavarande zonen 
som en björkzon, 'detta af den orsaken, att jag på grund af SELANDERS 
framställning (Sv. B. T. 1914 p. 321) då tänkte på zonen omedelbart vid 
trädgränsen. Sommarens iakttagelser ha emellertid visat mig, att man 
äfven inom de trakter, som närmast lågo till grund för min skildring, 
kan tala onmi en björkzon utan att göra våld på verkligheten. Men denna 
björkvegetation börjar först ett stycke innanför trädgränsen och intar 
edafiskt andra lokaler än den öfriga, af al, rönn, asp ete., men föga eller 
Fig. 1. Crambe maritima L. Hårsten i aug. 1915. 
ingen björk, bestående löfvegetationen. Den uppkommer nämligen ur de 
afloppslösa små moss- och kärrsamhällena uppe på bergen, medan den 
senare är lokaliserad till dalarna och utvecklad ur stränder. Björken 
vikarierar således, där den finnes, för tallen. 
Första gången jag lade märke till denna dualism i löfvegetationen, i 
Björkskärs skärgård i Möja, trodde jag den vara ett rent undantag, men 
sedan har jag iakttagit den på flera ställen, t. ex. på Svartlöga i Blidö. 
I oktober skulle en flygare kunnat kartlägga Svartlöga topografiskt i 
Svensk Botanisk Tidskrift. 25 
