SY 
skär visade, att på Svartlöga växtsamhällena voro sammansalta ungefär som 
vanligt, medan på skären de flacka dalgångarna fylldes af rätt typiska 
maritima örtbackar, dock, syntes det, utan de mest flagranta fallen af 
fuktighets- och torrhetsälskande växter om hvarandra. A andra sidan 
finnas i Ängsskärs skärgård, 1 mil längre ut till hafs, skär med de 
rackraste öfvergångar mellan maritima örtbackar och löfängar, där 
marktäcket har de förras brokighet trots beskuggning. Både trädlös- 
heten och luftfuktigheten synas således spela en roll. Jämförande hygro- 
Fig. 3. Kolonisation af gamla gropmossar på hedstadiet med björk och tall. 
I fonden kompakt alvegetation. Svartlöga, Blidö okt. 1915. 
meterobservationer å större och mindre, mer och mindre långt ut be- 
lägna öar skulle väsentligt bidraga att klara frågan. En viss uppollring 
af tid och apparatur för utredande af dessa maritima örtbackars 
ekologiska förhållanden — hvarvid man äfven måste taga hänsyn till 
markbeskaffenheten, som synes spela en stor roll — skulle f. ö. nog 
löna sig, då man därigenom kunde, tack vare den nya grupperingen af 
växterna därute, hoppas på nya bidrag till kännedomen om dessa växters 
lifsekvation. Lars-Gunnar Romell. 
