417 
parvis närmade hvarandra, rätvinkligt utstående, intill 7 mm. långa 
och 6 mm. breda. De nedre äro glesare ställda än de öfre, oskaf- 
tade, nästan lika breda som långa, triangulära med afrundad, bred 
spets och på hvardera sidan med ett eller oftare två omvändt ägg- 
runda sekundärsegment, af hvilka det nedre har kilformig, skaftlikt 
förlängd bas och i främre kanten 1—2 grunda inbuktningar. De 
mellersta äro kort, men tydligt skaftade, af något större längd än 
bredd, triangulärt äggrunda, med på hvardera sidan 3—4 sällan på 
den akroskopiska sidan 5, i regel omvändt äggrunda, helbräddade 
sekundärsegment. De högre upp befintliga primärsegmenten äro 
oskaftade, från kilformig bas tilltagande i bredd samt grundt och 
fåtaligt parflikiga—helbräddade. Bladnerverna, öfver hvilka blad- 
ytan endast är svagt eller icke fårad, 
äga strecklika eller till följd af svag för- 
tjockning smalt tunglika, gula—rödgula 
ändar, som tydligast iakttagas på bladets 
öfre sida. Sort uppträda i regel på samt- 
liga segment, äro små, oftast tätt ställda 
i en rad något innanför segmentranden. 
Sporerna, hvilka enligt LUERSSENS utsago 
(ute: pp: 509) ej, äro olika dem. hos: W. 
ilvpensis, skilja sig, när de äro fullt utveck- 
lade, väsentligt från dessa. De äro lik- 
som hos W. ilvensis ellipsoida—bönfor Fig. II. 1. Spor at Woodsia il- 
miga, men af mörkare gul—gulbrun vensis ?39.— 2. Spor af Woodsia 
färg och större, 60—70 u långa samt alpina "57. — 3, Outvecklade 
tjockare och starkare hvälfda, hvarför Aer I Mise Rn 
hela sporytans arkitektur ej kan sam- forätål0 
tidigt inställas under mikroskopet. Mogna sporer visa en periferisk 
kantlist af i spetsen afrundade tänder samt innanför denna kon- 
centriskt anordnade, höga och tandade exosporlister, hvilka icke 
bilda något verkligt nätverk (fig. II, 2). I jämförelse härmed äro 
sporerna af W. ilvensis blekgula, omkring 50 w långa, nästan flata 
med smal periferisk kantlist af spetsiga tänder samt ett af låga 
exosporlister bildadt nätverk af olikstora, rundadt polyedriska 
maskor (fig. II, 1). 
Woodsia alpina (Bolton) Gray var. /atifolia nov. var. Fig. I, 2. 
Differt a typo foliis segmentisque latioribus, soris paucioribus. 
Spore form typice. 
Svensk Botanisk Tidskrift 1915, 28 
