437 
Thymus Chamedrys. Djurö: Djurhamn. 
Trifolium spadiceum. Djurö: Västerängarna. 
Trisetum flavescens. Ljusterö: Ö. Lagnö. 
Urtiea dioica f. holosericea. Djurö: Djurhamn. 
U. dioica var. ramosa. Ljusterö 1. 
Vaccinium Myrtillus f. epruinosum. Ljusterö: fl. på Ö. och V. Lagnö. 
Veronica longifolia X spicata. Nämdö: Mörtöklubb. 
Vieia tetrasperma f. tenuifolia. "Nämdö: Mörtöklubb. 
Viola canina var. crassifolia. Ljusterö fl.; Ornö : Stabboö. 
V. stagnina. Muskö: Älfsnabben. 
Zannichellia major. Ljusterö: Ö. Lagnö. 
Z. pedicellata. Djurö: Djurhamn; Ljusterö: Ö. Lagnö. 
Z. polycarpa. Djurö: Djurhamn. 
Zostera marina var. angustifolia. Nämdö: mellan Mörtö och Mörtö- 
klubb. 
Sten Selander. 
Ytterligare några ord om subboreala växter i Stockholms 
skärgård. 
Den öfversikt öfver Stockholms skärgårds växtsamhällen, som ingick 
i en af mig i Sv. Bot. Tidskr. h. 3, 1914 publicerad uppsats »Sydliga och 
sydostliga element i Stockholmstraktens flora», var på intet sätt afsedd 
att göra anspråk på fullständighet eller absolut exakthet, utan min me- 
ning var endast att som hastigast orientera läsaren i skärgårdens växt- 
fysiognomi för att kunna påvisa, inom hvilka växtsamhällen man hufvud- 
sakligen hade att söka representanterna för den växtgeografiska grupp, 
hvarom uppsatsen handlade. Det var därför ägnadt att både glädja och 
en smula förvåna mig, då en god kännare af skärgårdens vegetation an- 
såg öfversikten i fråga vara värd en så pass ingående kritik, som L. G. 
ROMELL gjort den till föremål för i sin uppsats »Gränser och zoner i 
Stockholms yttre skärgård», införd i 2:a häftet för i år af denna tidskrift. 
Tyvärr har jag först nu blifvit i tillfälle att med några ord bemöta hans 
åsikter. 
Först några rader om zonindelningen. Jag har aldrig yttrat mig 
om orsakerna till de enligt mitt förmenande otvifvelaktigt existerande 
längszonernas uppkomst och är till fullo beredd att instämma med ROMELL 
i hans uppfattning af vinden som den förnämsta zZonbildande faktorn. 
Hvad jag däremot bestämdt vill opponera mig mot är, att den marina 
löfskogsgränsen någonstädes skulle gå innanför den marina tallgränsen. 
Jag har förliden sommar varit i tillfälle att studera den del af skärgår- 
den, där detta enligt ROMELL skulle vara fallet, och har ingenstädes 
kunnat finna, att löfskogssamhällen saknats på de ställen, där de edafiska 
förhållandena möjliggöra uppkomsten af dylika, medan däremot barrskog 
